Klajzenova kondenzacija
![The overall reaction of the classic Claisen condensation.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Claisen_condensation_overall.svg/400px-Claisen_condensation_overall.svg.png)
Klajzenova kondenzacija (koju ne treba mešati sa Klajzenovim preuređenjem) je reakcija formiranja ugljenik–ugljenik veze. Ona se odvija između estara, ili estra i nekog drugog karbonilnog jedinjenja, u prisustvu jake baze, što dovodi do formiranja β-keto estra ili β-diketona[1]. Ona je dobila ime po Rainer Ludvig Laizenu, koji ju je prvi objavio 1881 [2][3][4].
Tipovi
Klasična Klaizenova kondenzacija, gde se samo jedan enolizabilni estar loristi.
Mišovita Klaizenova kondenzacija, gde se koristi enolizabilni estar ili keton i neenolizabilni estar.
Dikmanova kondenzacija, gde molekul sa dve estarske grupe reaguje intramolekularo formirajući ciklični β-keto estar.
Mehanizam
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Claisen_condensation_mech.png/850px-Claisen_condensation_mech.png)
![]() |
Reference
Literatura
- Carey, Francis A. (2006). Organic Chemistry (Sixth izd.). New York, NY: McGraw-Hill. ISBN 0-07-111562-5.
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
Klajzenova kondenzacija na Wikimedijinoj ostavi
- Klaizenova kondenzacija