Kreatin
![]() | |
![]() | |
Nazivi | |
---|---|
Sistemski IUPAC naziv 2-[Karbamimidoil(metil)amino]sirćetna kiselina | |
Drugi nazivi N-Karbamimidoil-N-metilglicin; Metilguanidosirćetna kiselina | |
Identifikacija | |
| |
3D model (Jmol) |
|
3DMet | B00084 |
Bajlštajn | 907175 |
ChEBI |
|
ChemSpider |
|
DrugBank |
|
ECHA InfoCard | 100.000.278 |
EC broj | 200-306-6 |
Gmelin Referenca | 240513 |
KEGG[1] |
|
MeSH | Creatine |
PubChem[2][3] C ID |
|
RTECS | MB7706000 |
UNII |
|
SMILES
| |
Svojstva | |
C4H9N3O2 | |
Molarna masa | 131,14 g·mol−1 |
Agregatno stanje | beli kristali |
Miris | bez mirisa |
Tačka topljenja | 255 °C (491 °F; 528 K) |
Rastvorljivost u vodi | 13,3 g L−1 (na 18 °C) |
log P | −1,258 |
Kiselost (pKa) | 3,429 |
Baznost (pKb) | 10,568 |
Izoelektrična tačka | 8,47 |
Termohemija | |
Specifični toplotni kapacitet, C | 171,1 J K−1 mol−1 (na 23,2 °C) |
Standardna molarna entropija S | 189,5 J K−1 mol−1 |
Std entalpija formiranja (ΔfH⦵298) | −538,06–−536,30 kJ mol−1 |
Std entalpija sagorevanja ΔcH | −2,3239–−2,3223 MJ mol−1 |
Farmakologija | |
Farmakokinetika: | |
3 sata | |
Opasnosti | |
GHS grafikoni | ![]() |
GHS signalna reč | WARNING |
H315, H319, H335 | |
P261, P305+351+338 | |
EU klasifikacija (DSD) | ![]() |
R-oznake | R36/37/38 |
S-oznake | S26, S36 |
Srodna jedinjenja | |
Srodne karboksilne kiseline |
|
Srodna jedinjenja | Dimetilacetamid |
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje materijala (na 25 °C [77 °F], 100 kPa). | |
![]() ![]() ![]() | |
Reference infokutije | |
Kreatin je supstanca koju prirodno proizvodi ljudskom telu kao izvor energije za mišiće. Do sinteze dolazi i sintetiše se u jetri, ali i u pankreasu i bubrezima. Kreatin se formira u telu od aminokiselina arginin, metionin i glicin i sadrži hemijsku energiju - ATP. Organizam prosečne osobe proizvede dnevno oko 2 g kreatina.[4]
Kreatin pospešuje obnovu ATP-a koji se koristi prilikom rada mišića, te se njegovom suplementacijom ostvarujete i „produženi rad“ tj. veća snagu i bolja izdržljivost. Kreatin se unosi i putem ishrane i najviše ga ima u crvenom mesu i ribi. Uneti kreatin se 98% deponuje u mišićima, dok se preostali deo deponuje u mozgu, srcu i drugim organima, a višak kreatina se izluči preko bubrega u obliku kreatinina.
U rastvoru, kreatin je u equilibrijumu sa kreatininom.[4]
[5] Prema istraživanju naučnika sa klinike Mej prevelika količina kreatina u organizmu može da dovede i do brojnih ne željenih dejstava. Do toga može doći kada ga zbog nekog hroničnog oboljenja čovek proizvede previše kreatina. Međutim u najčešćem broju slučaja do neželjenih dejstava dolazi kad sportisti i bodibilderi koriste kreatinin kao suplement (korišćeni suplement može biti u bilo kom obliku). Zato se pre korišćenja suplemenata koje sadrže kreatin mora obaviti sportski pregled, ultrazvuk srca, pregled funkcije bubrega i sva ostala ispitivanja koja vam stručna lica zatraže. Nikako se nesme koristiti bilo koji oblik suplementa kreatina bez stručne provere zdravstvenog stanja i saglasnosti stručnog lica jer su takvi slučajevi najčešći. Takođe se obavezno morate pridržavati tačno određenih količina koja su vam stručna lica preporučila. Najčešće neželjene posledice do kojih može doći pri neopreznom korišćenju suplemenata kreatina su: srčane bolesti (poput povećanja srčanih zalisaka, ubrzanog lupanja srca, srčanih aritmija), kamen u bubregu, dehidratacija i potreba za velikim količinama vode, slabljenje mokraćne bešike i smanjena funkcija jetre. Po stastistici dugogodišnji korisnici suplemenata kreatina imaju slabiji orgazam i slabije razvijeniji seksualni život. Zbog mnogih neželjenih posledica koje donosi korišćenje suplemenata kreatina mora se sa oprezom koristiti i uskladu sa preporukama i uputstvima koja vam daju stručna lica.
Reference
- ^ Joanne Wixon; Douglas Kell (2000). „Website Review: The Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes — KEGG”. Yeast. 17 (1): 48—55. doi:10.1002/(SICI)1097-0061(200004)17:1<48::AID-YEA2>3.0.CO;2-H.
- ^ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today. 15 (23-24): 1052—7. PMID 20970519. doi:10.1016/j.drudis.2010.10.003. уреди
- ^ Evan E. Bolton; Yanli Wang; Paul A. Thiessen; Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry. 4: 217—241. doi:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ^ а б „Creatine”. MedLine Plus Supplements. U.S. National Library of Medicine. 20. 07. 2010. Приступљено 16. 08. 2010.
- ^ Cannan, R. K.; Shore, A. (1928). „The creatine-creatinine equilibrium. The apparent dissociation constants of creatine and creatinine” (PDF). Biochem. J. 22 (4): 920—29. PMC 1252207
. PMID 16744118. Приступљено 29. 10. 2010.
Spoljašnje veze
- Creatine bound to proteins in the PDB
- Creatine Supplementation, Beth Lulinski, Quackwatch
- Creatine 'boosts brain power', BBC News, 12 August 2003
- Creatine Supplementation
- International Society of Sports Nutrition position stand: Creatine