Salesforce
Сејлсфорс (Salesforce) представља популарну софтверску платформу која се користи за управљање продајним процесима у организацијама. Ова платформа пружа сет алата под називом "Customer Relationship Management" (CRM), чиме омогућава боље праћење и управљање односима с клијентима. Пружа софтвер и апликације за управљање односима са клијентима (CRM) фокусиране на продају, корисничку услугу, аутоматизацију маркетинга, е-трговину, аналитику и развој апликација.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Salesforce.com_logo.svg/220px-Salesforce.com_logo.svg.png)
Сејлсфорс је основао бивши извршни директор компаније Орацле Марк Беноф у фебруару 1999. године. Од септембра 2022. Сејлсфорс је 61. највећа компанија на свету по тржишној капитализацији са вредношћу од скоро 153 милијарде америчких долара.[1] Постала је највећа светска фирма у производњи софтвера за предузећа у 2022. години.[2]
Историја развоја
Сејлсфорс је 1999. године основао бивши извршни директор компаније Орацле Марк Беноф, заједно са Паркером Харисом, Дејвом Моленхофом и Франком Домингезом као компанију која се бави развојем софтвера у области услуга.[3]
Сејлсфорс је био озбиљно погођен бумом дот-кома који је пукао на почетку новог миленијума, при чему је компанија отпустила 20% своје радне снаге. Упркос губицима, Сејлсфорс компанија је наставила да буде конкурентна током раних 2000-их. Сејлсфорс-ов приход је наставио да расте од 2000. до 2003. године, са 5,4 милиона долара у 2001. години на преко 100 милиона долара до децембра 2003. године.[4]
Током 2003. године, Сејлсфорс је одржао своју прву годишњу Дримфорц (Dreamforce) конференцију у Сан Франциску.[5] У јуну 2004. године компанија је имала своју прву иницијалну јавну понуду на берзи у Њујорку под симболом акција ЦРМ и прикупила 110 милиона америчких долара.[6] Такође, 2009. године компанија је лансирала Сервис Клауд, апликацију која помаже компанијама да управљају сервисним разговорима о својим производима и услугама.
Компанија је 2014. развила Трелхед (Trailhead), бесплатну платформу за учење на мрежи. У септембру 2016. Салесфорце је најавио лансирање Ајнштајна, платформу која користи вештачку интелигенцију која подржава неколико Сејлсфорсов-их услуга у облаку.
У 2020. години, Сејлсфорс се придружио индустријском индексу Дау Џоунс, заменивши енергетског гиганта ЕксонМобил-а који је потомак Стандард Оил.[7] Сејлсфорс је био највећа технолошка компонента индекса приликом његовог приступања.[8] Током децембра 2020. године, објављено је да ће Сејлсфорс купити Слак за 27,7 милијарди долара, што је његова највећа аквизиција до сада.[9] Аквизиција је закључена у јулу 2021. године.[10]
Сејлсфорс је током 2022. пријавио зараду у другом кварталу у износу од 7,72 милијарде долара. Након што је немачка софтверска компанија САП пријавила своју зараду за исти квартал у износу од 7,52 милијарде евра. Сејлсфорс је надмашио САП и постао највећи светски добављач софтвера за предузећа. Беноф је изјавио да гледа на овај квартал као неку врсту "прекретнице“.[11]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Salesforce_Tower_SF_2017_%28cropped%29.jpg/220px-Salesforce_Tower_SF_2017_%28cropped%29.jpg)
Основне карактеристике
Сејлсфорс нуди низ кључних карактеристика:
- Аутоматизација продајних процеса: омогућава аутоматизацију рутинских задатака, као што су унос података о купцима или праћење продајних прилика.
- Аналитика података о купцима: пружа дубоке увиде о понашању купаца и омогућава боље доношење одлука засновано на подацима.
- Интеграција с другим пословним системима: салесфорце може бити интегрисан с другим софтверским алатима, олакшавајући рад и смањујући дуплирање података.
Сејлсфорс ЦРМ
Сејлсфорс ЦРМ фокусира се на:
- Праћење продајних прилика: омогућава организацијама да прате и управљају продајним приликама од потенцијалног клијента до затварања посла.
- Сервис за кориснике: пружа алате за ефикасно управљање корисничким захтевима и подршком.[12]
Финансије
Током 2022. године, Сејлсфорс је пријавио приход од 26,49 милијарди америчких долара, што је повећање од 25% у односу на претходну годину и 24% у сталној валути.[13] Сејлсфорс је заузео 126. место на листи Фортуне 500 највећих америчких компанија по приходу за 2022. годину.[14]
Година[15] | Приход у милионима долара | Нето приход у милионима долара | Укупна имовина у милионима долара | Цена акције | Број запослених |
---|---|---|---|---|---|
2005 | 176 | 7 | 280 | 5.19 | 767 |
2006 | 310 | 28 | 435 | 8.62 | 1,304 |
2007 | 497 | 0 | 665 | 11.69 | 2,070 |
2008 | 749 | 18 | 1,090 | 13.43 | 2,606 |
2009 | 1,077 | 43 | 1,480 | 11.37 | 3,566 |
2010 | 1,306 | 81 | 2,460 | 24.21 | 3,969 |
2011 | 1,657 | 64 | 3,091 | 32.93 | 5,306 |
2012 | 2,267 | −12 | 4,164 | 35.73 | 7,785 |
2013 | 3,050 | −270 | 5,529 | 45.94 | 9,800 |
2014 | 4,071 | −232 | 9,153 | 57.26 | 13,300 |
2015 | 5,374 | −263 | 10,665 | 70.66 | 16,000 |
2016 | 6,667 | −47 | 12,763 | 74.55 | 19,000 |
2017 | 8,392 | 180 | 17,585 | 90.26 | 25,000 |
2018 | 10,480 | 127 | 21,010 | 132.21 | 29,000 |
2019 | 13,282 | 1,110 | 30,737 | 155.10 | 35,000 |
2020 | 17,098 | 126 | 55,126 | 222.40 | 49,000 |
2021 | 21,252 | 4,072 | 66,301 | 255.33 | 56,606 |
2022 | 26,492 | 1,444 | 95,209 | 132.59 | 73,541 |
2023 | 31,352 | 208 | 98,849 | 79,390 |
Аквизиције
Сејлсфорс је током своје историје купио многе компаније.
Од 2006 до 2015
Сејлсфорс је 2006. године купио Сендиа (Sendia), компанију којој је примарна делатност била у домену мобилних веб услуга, за 15 милиона долара.[16] Корал, сервис за управљање садржајем, купљен је током 2007. године.[17] Сејлсфорс је 2008. године купио Инстранет за 31,5 милиона долара. У 2010.[18] Сејлсфорс је купио више компанија, међу којима су Џигсав (Jigsaw), провајдера услужних података заснованог на облаку, за 142 милиона долара.[19] Хероку за 212 милиона долара,[20]
Сејлсфорс је 2011. године купио Димдим, платформу за веб конференције, за 31 милион долара. Радиан 6, компанију за праћење друштвених медија, за 340 милиона долара.[21] Рипле, софтверску компанију за управљање учинком. Сејлсфорс је 2012. године купио Буди медиа, продавца друштвених медија, за 689 милиона долара. Сејлсфорс је 2013. године купио Егзакт Таргет (ExactTarget) продавача е-поште, за 2,5 милијарди долара. Сејлсфорс је 2014. године купио Рилејт ИК (RelateIQ), компанију за пренос података, за 390 милиона долара.[22]
Од 2016 до данас
Сејлсфорс је током 2016. године потрошио преко 5 милијарди долара у аквизиције.[23] Преузете компаније укључују Димандвер (Demandware), добављача услуга у области е-трговине заснованог на облаку, за 2,8 милијарди долара и Куип (Quip), апликацију за обраду текста, за 750 милиона долара.[24] Сејлсфорс је 2018. године купио неколико компанија, укључујући Мулсофт (MuleSoft), компанију за услуге у облаку, за 6,5 милијарди долара.[25] Kао и Ребел (Rebel), провајдера услуга е-поште.
Између 2019. и 2021. године, Сејлсфорс је направио две од својих највећих аквизиција, завршио је своју аквизицију Таблеау (Tableau), софтверску компанију за визуaлизацију и аналитику података, за 15,7 милијарди долара. Слак (Slack) за 27,7 милијарди долара 2021. године.[26]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Salesforce-merger.svg/712px-Salesforce-merger.svg.png)
Референце
- ^ „Inline XBRL Viewer”. www.sec.gov. Приступљено 2023-12-15.
- ^ „Companies ranked by Market Cap - CompaniesMarketCap.com”. companiesmarketcap.com (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-15.
- ^ Kim, Eugene. „CEO of $50 billion Salesforce shared his epic founding story to inspire a small business owner”. Business Insider (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ carioli (2020-03-19). „The History of Salesforce”. Salesforce (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Cowley, Stacy (2005-09-08). „Year of rapid growth precedes Salesforce.com user show”. Computerworld (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ „Salesforce.com IPO Raises $110 Million”. www.destinationcrm.com. Приступљено 2023-12-16.
- ^ Stevens, Pippa (2020-08-24). „Salesforce, Amgen and Honeywell added to Dow in major shake-up to the average”. CNBC (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Monica, Paul R. La (2020-08-31). „Apple is no longer king of the Dow. Meet tech's new leader | CNN Business”. CNN (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Statt, Nick (2020-12-01). „Salesforce is acquiring workplace chat app Slack for $27.7 billion”. The Verge (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Lawler, Richard (2021-07-21). „Now Salesforce officially owns Slack”. The Verge (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Evans, Bob (2022-08-29). „Salesforce Leapfrogs SAP as World’s Largest Enterprise-Apps Vendor”. Acceleration Economy (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ „CRM Software from Salesforce.com - Customer Relationship Management”. Salesforce (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-15.
- ^ „Salesforce posts record Q4 results with $1B in sales from the "Data" business”. ZDNET (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-15.
- ^ Kewitz, D. „Perspective of 4 Fortune 500 New Jersey company information systems”. [Proceedings] 1992 International Engineering Management Conference. IEEE. doi:10.1109/iemc.1992.225231.
- ^ Consolidated Financial Statements 2005 (Извештај). Vientiane, Lao PDR: Mekong River Commission Secretariat. 2005-12-31.
- ^ Vara, Vauhini (2006-04-11). „Salesforce.com to Buy Sendia”. Wall Street Journal (на језику: енглески). ISSN 0099-9660. Приступљено 2023-12-16.
- ^ „Salesforce.com snags Koral’s Web 2.0 content management service”. ZDNET (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ „These are all the Chicago companies Salesforce has acquired”. Chicago Tribune. 2016-09-26. Приступљено 2023-12-16.
- ^ „Salesforce.com acquires Jigsaw for $142 million | ZDNet”. web.archive.org. 2012-01-06. Архивирано из оригинала 06. 01. 2012. г. Приступљено 2023-12-16. CS1 одржавање: Неподобан URL (веза)
- ^ „Salesforce.com Buys Heroku For $212 Million In Cash”. TechCrunch (на језику: енглески). 2010-12-08. Приступљено 2023-12-16.
- ^ „Kara Swisher - AllThingsD” (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Shieber, Jonathan (2014-07-11). „Salesforce Buys Big Data Startup RelateIQ For Up To $390M”. TechCrunch (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Kim, Eugene. „Salesforce just bought a startup called Twin Prime, adding to its $5 billion buying binge”. Business Insider (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Lunden, Ingrid (2016-08-01). „Salesforce buys word processing app Quip for $750M”. TechCrunch (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Bort, Julie. „Confirmed: Salesforce is buying a company called MuleSoft for $6.5 billion”. Business Insider (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.
- ^ Sawers, Paul (2021-07-21). „Salesforce completes $27.7B Slack acquisition”. VentureBeat (на језику: енглески). Приступљено 2023-12-16.