Scopolia
Scopolia | |
---|---|
![]() | |
Scopolia carniolica | |
Научна класификација | |
Царство: | Plantae |
(нерангирано): | Angiosperms |
(нерангирано): | Eudicots |
(нерангирано): | Asterids |
Ред: | Solanales |
Породица: | Solanaceae |
Род: | Scopolia |
Species | |
Scopolia carniolica |
Scopolia - је род од пет врста цветница из породице помоћница Solanaceae, распрострањен у Европи и Азији. Род је добио име у част природњака Ђованија Скополија (1723-1788) тиролског природњака.
Scopolia carniolica је вишегодишња биљка, са светлозеленим листовима и цветовима бледожуте до тамноцрвене боје. Понекад се гаји као декоративна биљка. Екстракт биљке (садржи алкалоид скополамин) који се користи у изради неколико производа за терапију желуца (Inosea, произведен од стране фармацеутске компаније Сато). Екстракт је антиспазмотик у малим дозама и може да се користи за опуштање глатке мускулатуре и код кинетоза. У већим дозама је отров халуциногених својстава.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Eykman1883-Scopoliae_Rhizoma.jpg/120px-Eykman1883-Scopoliae_Rhizoma.jpg)
Други алкалоиди изоловани из врсте Scopolia carniolica су кускохигрин и хиосциамин.
Алкалоиди пронађени у Scopolia tangutica су хиосциамин, скополамин, анисодамин и анисодин.
Кумарински фенилпропаноиди умбелиферон и скополетин су изоловани из корена Scopolia japonica.
Сродна врста Atropanthe синенсис се понекад сврстава у Scopolia као Scopolia синенсис.[1]
Референце
- ^ Germplasm Resources Information Network Scopolia Архивирано на сајту Wayback Machine (5. октобар 2008)
Литература
- Ben-Wyk, Erik & Wink, Michael (2004). Medicinal Plants of the World. Timber Press. ISBN 0-88192-602-7.
- Huang, Kee Chang & Williams, Walter (1999). The pharmacology of Chinese herbs. CRC Press. ISBN 0-8493-1665-0.
- D'Arcy, William G. (1986). Solanaceae. Columbia University Press. ISBN 0-231-05780-6.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)