Claudia Pechstein, född 22 februari 1972 i Berlin, är en tysk skridskoåkare. Hon är dessutom anställd hos tyska polisen (Bundespolizei). Med fem olympiska guldmedaljer under åren 1994, 1998, 2002 och 2006 är hon en av Tysklands mest framgångsrika deltagare (kvinnor och män) vid olympiska vinterspelen. Mellan 1992 och 2022 tävlade Pechstein vid åtta vinterspelen. Vid öppningsceremonin 2022 var hon tillsammans med Francesco Friedrich Tysklands fanbärare.[1]
Pechsteins meriter gäller huvudsakligen de långa distanserna, alltså 3 000 och 5 000 meter. Den 23 februari 2002 blev hon i Salt Lake City världsrekordinnehavare över 5 000 meter med en tid på 6.46,91. Rekordet överträffades först fem år senare av Martina Sáblíková.
Pechstein har dessutom 6 världsmästaretitlar och ett flertal silver- och bronsmedaljer.
I november 2009 blev hon den första någonsin att stängas av för dopningsbrott utan att ha lämnat ett positivit dopningsprov; hennes blodvärden fluktuerade så pass mycket att idrottsdomstolen CAS ansåg det vara ställt utom allt rimligt tvivel att hon använt otillåtna prestationshöjande medel.[2] Pechstein gick till en läkarundersökning som visade att de förändrade värden berodde på en ärftlig blodsjukdom, hereditär sfärocytos.[3] Hon klagade därför hos en domstol i Schweiz mot CAS och avstängningen men domen ändrades inte. Även domstolen i Schweiz hade uppfattningen att sjukdomen inte förklarar blodvärdenas stora föränderlighet.[4] I juni 2011 publicerade Pechstein resultaten från 75 undersökningar som hon lät utföra under det gångna året. I 24 fall var blodvärdena över den tillåtna nivån. Pechstein väckte därför åtal mot sig själv men det startades ingen rättsprocess.[5] Fram till 2016 försökte Pechstein med hjälp av olika tyska domstolar få skadestånd men inget försök var framgångsrik.[6]
Pechstein deltar sedan februari 2011 åter i internationella tävlingar och vann flera silver- och bronsmedaljer i olika mästerskapen.
Vid Förbundsdagsvalet i Tyskland 2021 var hon i Berlins stadsdelsområde Treptow-Köpenick kandidat för ett direktmandat åt partiet CDU. Hon blev däremot inte vald.[7]
Referenser
- ^ ”Pechstein und Friedrich sind die Fahnenträger” (på tyska). ZDF. 3 februari 2022. https://www.zdf.de/nachrichten/sport/fahnentraeger-francesco-friedrich-claudia-pechstein-olympia-peking-2022-100.html. Läst 12 februari 2022.
- ^ ”Olympiasiegerin Pechstein wegen Blutdopings gesperrt” (på tyska). Spiegel Online. 25 november 2009. Arkiverad från originalet den 26 februari 2017. https://web.archive.org/web/20170226212919/http://www.spiegel.de/sport/wintersport/eisschnelllauf-olympiasiegerin-pechstein-wegen-blutdopings-gesperrt-a-634241.html. Läst 26 februari 2017.
- ^ Gerhard Ehninger (24 mars 2010). ”Der Fall Pechstein. Falsches Beuteschema” (på tyska). Frankfurter Allgemeine Zeitung. Arkiverad från originalet den 21 november 2011. https://web.archive.org/web/20111121041257/http://www.faz.net/aktuell/sport/wintersport/der-fall-pechstein-falsches-beuteschema-1595020.html. Läst 1 april 2010.
- ^ ”Bundesgericht weist Revisionsgesuch der Eisschnellläuferin Claudia Pechstein ab” (på tyska) (pdf). Schweizer Bundesgericht. 1 oktober 2010. Arkiverad från originalet den 2 mars 2012. https://web.archive.org/web/20120302183457/http://www.bger.ch/mm_4a_144_2010_d.pdf. Läst 1 december 2012.
- ^ ”Eisschnelllauf: Kein Verfahren gegen Pechstein nach Selbstanzeige” (på tyska). Rheinische Post. 1 december 2011. http://www.rp-online.de/sport/wintersport/andere/kein-verfahren-gegen-pechstein-nach-selbstanzeige-1.2624625. Läst 1 december 2012.
- ^ Spiegel Online (2016-07-06). ”Eisschnellläuferin: Claudia Pechstein scheitert am BGH” (på tyska). Pressmeddelande. Läst 2016-07-06.
- ^ Jörg Soldwisch (27 september 2021). ”Ullrich schafft es in den Bundestag, Pechstein nicht” (på tyska). Sächsische Zeitung. https://www.saechsische.de/sport/suhl-berlin-bundestagswahl-2021-frank-ullrich-biathlon-claudia-pechstein-eisschnelllauf-5534087.html. Läst 12 februari 2022.
Skridskoåkare som varit etta på damernas Adelskalender |
---|
| 1931–1955 | ![Polen](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Flag_of_Poland.svg/22px-Flag_of_Poland.svg.png) Zofia Nehringerova ![Finland](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Flag_of_Finland.svg/22px-Flag_of_Finland.svg.png) Verné Lesche ![Sovjetunionen](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Flag_of_the_Soviet_Union.svg/22px-Flag_of_the_Soviet_Union.svg.png) Valentina Kuznetsova ![Sovjetunionen](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Flag_of_the_Soviet_Union.svg/22px-Flag_of_the_Soviet_Union.svg.png) Serafima Paromova Laila Schou Nilsen ![Sovjetunionen](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Flag_of_the_Soviet_Union.svg/22px-Flag_of_the_Soviet_Union.svg.png) Olga Akifjeva ![Sovjetunionen](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Flag_of_the_Soviet_Union.svg/22px-Flag_of_the_Soviet_Union.svg.png) Rimma Zjukova | | 1955–1982 | | | 1982– | | | Enligt distanserna från allround-VM. 1931–1955: 500 m, 1000 m, 3000 m och 5000 m. 1955-1982: 500 m, 1000 m, 1500 m och 3000 m. Efter 1982: 500 m, 1500 m, 3000 m och 5000 m |
|