Gustaf Fredrik Gyllenborg
Gustaf Fredrik Gyllenborg | |
![]() Gyllenborg avporträtterad ca 1770 i blå dräkt med tricorne under armen. Målning av Gustaf Lundberg. | |
Född | 25 november 1731[1][2] Bankekinds församling[1], Sverige |
---|---|
Död | 30 mars 1808[1][2] (76 år) Klara församling[1], Sverige |
Medborgare i | Sverige |
Sysselsättning | Poet |
Befattning | |
Stol nummer 13 i Svenska Akademien (1786–1808)[3] | |
Maka | Anna Margareta Gottsman (g. 1764–)[1] |
Föräldrar | Johan Gyllenborg[1] |
Släktingar | Jacob Johan Gyllenborg (syskon) |
Redigera Wikidata |
Gustaf Fredrik Gyllenborg, född 25 november 1731 (g.s.) på Strömsbro majorsboställe, Bankekinds socken, Östergötlands län, död 30 mars 1808 i Stockholm, var en svensk greve och författare. Han var ledamot av Svenska Akademien 1786–1808 (stol nr 13).
Biografi
Gustaf Fredrik Gyllenborg tillhörde ätten Gyllenborg. Han var son till riksrådet Johan Gyllenborg och Margareta Eleonora von Beijer. Efter akademiska studier i Uppsala och Lund blev Gyllenborg 1751 registrator i Justitierevisionen och 1762 kammarråd. Han var anställd som kavaljer vid hovet åt kronprins Gustav 1756–1762. Han blev kansliråd 1774, ledamot av bankofullmäktige 1777 och 1787 ledamot av direktionen för nummerlotteriet.
Tillsammans med vännen Gustaf Philip Creutz var han en av de ledande medlemmarna i Tankebyggarorden från 1753, och var medarbetare i ordens publikation Våra försök (1753-56). Han tillhörde också kretsen kring Hedvig Charlotta Nordenflycht och som utgav Witterhets-arbeten (1759-62). Gyllenborg började sin litteratära bana som satirer efter mönster av Horatius, Juvenalis och Nicolas Boileau som mönster och skrev bland annat Verldsföraktaren (1754, omarbetad 1762) och Satire öfver mina vänner (1759). Ett efter hand starkare inflytande från Rousseau och dennes mer pessimistiska syn på mänskligheten märks senare, bland annat vid omarbetning av Verldsföraktaren 1762, men även i lärodikten Menniskans elände (1762) skriven som motstycke till Menniskans nöjen, från samma år. Rosseauanskt influerad är även diktcykeln Årstiderna från 1759, med naturdikterna Vår-qväde och Vinter-qväde. I den senare förebådar han med sin hyllning till de nordiska förfäderna en senare tids götiska diktning. Ett av hans främsta arbeten var Ode öfver själens styrka, vars sista strof han skrev vid fru Nordenflychts dödsbädd 1763.[4]
Samma år for Gustaf Philip Creutz till Spanien och Gyllenborg ingick 1764 ett gott resonemangsparti med Anna Margareta Gottsman. Han upphörde nu att dikta för en lång tid framöver, och hans fortsatta författarskap rönte inte samma popularitet som det tidigare. Han skrev en mängd skådespel, de flesta ganska snart bortglömda, och hjältedikten Tåget öfver Bält (1785), om vilken Esaias Tegnér kommenterade: äfven dikten har sin frusna våg. Stor popularitet fick däremot hans fabler. En viktig källa för hans författarskap är den på gamla dagar nedskrivna självbiografin Mitt lefverne, omfattande tiden 1731-1775 (utgiven av Gudmund Frunck 1885). Gyllenborg samlade sina tidigare dikter i Vitterhets-arbeten af Creutz och Gyllenborg (1795, 2:a upplagan 1812) och utgav därutöver Sednare vitterhets-arbeten (1795) och Theater-stycken (1797).[4]
Den 20 mars 1786 blev Gyllenborg hedersledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien.[5]
Psalmer
- Den svenska psalmboken 1819
- O du som har ett hult försvar (1819 nr 377, 1937 nr 507)
Bilder
- Gustaf Fredrik Gyllenborgs gravvård på Klara kyrka i Stockholm.
Källor
- Hofberg, Herman (1906). Svenskt biografiskt handlexikon: alfabetiskt ordnade lefnadsteckningar af Sveriges namnkunniga män och kvinnor från reformationen till nuvarande tid. Förra delen, A-K (Ny uppl. /grundligt genomsedd, omarbetad och till våra dagar framförd af Frithiof Heurlin ...). Stockholm: Bonnier. sid. 423f. Libris 81313. https://runeberg.org/sbh/gyllbogu.html
Noter
- ^ [a b c d e f] Gustaf Fredrik Gyllenborg, Svenskt biografiskt lexikon, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Encyclopædia Britannica, Gustaf Fredrik, Count Gyllenborg, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ läst: 20 juli 2020.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Svensk uppslagsbok, Malmö 1932
- ^ Matrikel över ledamöter av Kungl. Vitterhetsakademien och Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets akademien, Bengt Hildebrand (1753-1953), Margit Engström och Åke Lilliestam (1954-1990), Stockholm 1992 ISBN 91-7402-227-X, s. 19
Bibliografi över digitaliserade verk
- ”Inträdes tal”. Svenska akademiens handlingar 1786:1,: sid. 71-74. 1801. 0349-4543. ISSN 0349-4543. http://litteraturbanken.se/#!forfattare/GyllenborgGF/titlar/Intradestal1786/etext. Libris 13285210
- Fabler af Gyllenborg, ur dess Sednare vitterhets arbeten aftryckte. Stockholm. 1828. Libris 11590947. https://runeberg.org/fabler/
- Mitt lefverne : 1731-1775 : själfbiografiska anteckningar. Stockholm: Seligmann. 1885. Libris 13434757. http://litteraturbanken.se/#!forfattare/GyllenborgGF/titlar/MittLefverne/info/etext
- Birger Jarl, Skåde-spel. Stockholm. 1774. Libris 2389197. http://litteraturbanken.se/#!/forfattare/GyllenborgGF/titlar/BirgerJarlSkadespel/sida/I/faksimil
- Våra försök. Stockholm tryckt hos Lorentz Ludwig Grefing. Stockholm: Tryckt hos Lorentz Ludwig Grefing. 1753-1756. Libris 2435412
- Vol. I. 1753. Libris 2435413. http://litteraturbanken.se/#!/forfattare/Tankebyggarorden/titlar/VaraForsok1/info
- Vol. II. 1754. Libris 2435414. http://litteraturbanken.se/#!/forfattare/Tankebyggarorden/titlar/VaraForsok2/info
- Vol. III. 1756. Libris 2435415. http://litteraturbanken.se/#!/forfattare/Tankebyggarorden/titlar/VaraForsok3/info
- Witterhets arbeten, utgifne af et samhälle i Stockholm. Stockholm. 1759-1762. Libris 2428069
- 1, 1759. Stockholm: Svenska vitterhetssamf. (SVS). 1990[1759]. Libris 930839. ISBN 91-7230-039-6 - Faks. av: 2. uppl. Stockholm: Kongl. tr., 1759.
- 2, 1762. Stockholm: Svenska vitterhetssamf. (SVS). 1992[1762]. Libris 930840. ISBN 91-7230-045-0 - Faks. av: 2. uppl. Stockholm : Kongl. tr., 1762.
- 3, 1762. Libris 2428072
Vidare läsning
- Högnäs, Sten (1988). Människans nöjen och elände: Gyllenborg och upplysningen. Lund. Libris 786163
- Lange, Sven; Röhl, Magnus (1986). Furstligt och folkligt: om Gyllenborgs Birger Jarl och Hallmans Skeppar Rolf. MINS : meddelanden från Institutionen för nordiska språk vid Stockholms universitet, 0348-3568 ; 21. Stockholm: Inst. för nordiska språk, Univ. Libris 7760402. ISBN 91-86762-08-7
- Sahlberg, Gardar (1943). Gustaf Fredrik Gyllenborg: hans liv och diktning under frihetstiden. Stockholm: Gebers. Libris 8073062
- Sahlberg, Gardar: Gustaf Fredrik Gyllenborg i Svenskt biografiskt lexikon (1967–1969)
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Gustaf Fredrik Gyllenborg.
Bilder & media- Gustaf Fredrik Gyllenborg (1731-1808) hos Litteraturbanken
- Gustaf Fredrik Gyllenborg i ledamotsregistret hos Svenska Akademien
|
|