Johannes Flintoe
Johannes Flintoe | |
![]() | |
Född | 1787[1][2][3] Köpenhamn[4] |
---|---|
Död | 27 januari 1870[5][6][7] Köpenhamn |
Begravd | Assistens Kirkegård[8] |
Medborgare i | Danmark och Norge |
Utbildad vid | Det Kongelige Danske Kunstakademi ![]() |
Sysselsättning | Målare |
Redigera Wikidata |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Johannes_flintoe_utsikt_fra_grotte_i_aurlandsdalen.gif/250px-Johannes_flintoe_utsikt_fra_grotte_i_aurlandsdalen.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/64/Johannes_flintoe_norwegian_myrhorn_in_royal_castle_oslo.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Johannes_flintoe_norwegian_folk_costume_from_telemark.jpg/250px-Johannes_flintoe_norwegian_folk_costume_from_telemark.jpg)
Johannes Flintö, född 1787 i Köpenhamn, död 27 januari 1870 i Köpenhamn, var en dansk-norsk konstnär. Han är mest känd för sina landskapsmålningar, bland annat i Fågelrummet på slottet i Oslo (1839–1841) och för sina dräktstudier.
Det är osäkert om Flintö föddes 1786 eller 1787. Han studerade vid Konstakademin i Köpenhamn till 1802 och kom till Oslo 1811. Han var lärare vid Tecknarskolan från 1819 till 1851 varefter han återvände till Köpenhamn.
I norsk konsthistoria representerar Flintö övergången från 1700-talets prospekter, de tidiga landskapsmålarna, till nationalromantiken som hade sina glansdagar mot slutet av hans karriär. Han var själv lärare till flera ledande nationalromantiska konstnärer - Johan Fredrik Eckersberg, Hans Fredrik Gude och Hans Hansen. Från 1819 till 1825 reste han genom stora delar av Norge både i Sogn, Telemark (bland annat i Rjukan), Hardanger, Valdres och Tröndelag. På sina resor målade han både landskap och flera dräktstudier med högt kulturhistoriskt värde. Flintoe är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum[9].
Litteratur
- Flintoe, J. Scener af Reiselivet i Norge. Facsimileforlaget, 1960. (Opprinnelig utgitt H. C. Winthers forlag, 1840)
- Flintoe, Johannes. «En gammel malers tilbakeblikk: et selvbiografisk brev fra Flintoe». Ved Arne Nygård-Nilssen. I: Kunst og kultur, 1937
- Alsvik, Henning. Johannes Flintoe. Gyldendal, 1940
- Engen, Arnfinn. «Johannes Flintoe i Gudbrandsdalen : kunst fortel historie» I: Årbok for Gudbrandsdalen, 2002
- Heitkøtter, Olaf. «Johannes Flintoe : en stifinner til fjellet» I: Årbok / Den norske turistforening, 1988
- Johannes Flintoe : fra våre samlinger. Nasjonalgalleriet, 1993
- Moody, Kristine. «Johannes Flintoe: Reisende i fossefall». I: Kapital, nr 21 (2000)
- Noss, Aagot. Johannes Flintoes draktakvarellar. Samlaget, 1970
- Schnitler, Carl Wille. «Johan Flintoe og norsk romantik». I: Samtiden, 1914
Källor
Denna artikel bygger på artikeln no:Johannes Flintoe på norska Wikipedia.
Noter
- ^ Store norske leksikon, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Norsk biografisk leksikon, Kunnskapsforlaget, läs onlineläs online.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, nkl.snl.no .[källa från Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, läst: 22 december 2014, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ RKDartists, läs online, läst: 26 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ KulturNav, Johannes Flintoe, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Norsk kunstnerleksikon, Store norske leksikon, Johannes Flintoe, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Kunstindeks Danmark.[källa från Wikidata]
- ^ Göteborgs konstmuseum
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Johannes Flintoe.
Bilder & media- Johannes Flintoe hos Europeana
|