SpaceX Starship
Starship | |
![]() | |
Fakta | |
---|---|
Tillverkare | SpaceX |
Land | USA ![]() |
Mått | |
Höjd | 121 m (50 m + 71 m) |
Diameter | 9 m |
Massa | 5 000 000 kg |
Antal steg | 2 st. |
Kapacitet | |
Nyttolast till LEO | 100 000-150 000 kg (helt återanvändbar) 250 000 kg (inte återanvändbar)[1] |
Nyttolast till Mars | 100 000 kg (med tankning i omloppsbana) |
Nyttolast till Månen | 100 000 kg (med tankning i omloppsbana) |
Historik | |
Status | Under konstruktion |
Uppskjutningsplatser | SpaceX Starbase |
Uppskjutningar | 4 |
Lyckade | 1 |
Misslyckade | 3 |
Jungfrufärd | 20 april 2023 |
Första steget - | |
Motorer | 33 x Raptor |
Kraft | 74 MN |
Bränntid | 330 sek |
Bränsle | Flytande metan/ Flytande syre |
Andra steget - | |
Motorer | 6 x Raptor (3+3) |
Kraft | 14 MN |
Bränntid | 330 sek |
Bränsle | Flytande metan /Flytande syre |
Starship (tidigare kallad BFR, Big Falcon Rocket) är SpaceX nästa generation raket och den är grunden i SpaceX vision om att människor ska kunna resa till Mars. Raketen kallas Starship och består av två delar. Den nedre delen kallas Super Heavy och den övre kallas Starship. Hela Starship är cirka 121 meter hög och drivs av 39 stycken Raptor-motorer varav 33 används för Super Heavy medan övriga ska sitter monterade på Starship. Starship kommer att ha en lastkapacitet på över 100 ton. SpaceX har valt metan som bränsle, då det på grund av högre kokpunkt är lättare att hantera i flytande form än väte och lättare att hålla inneslutet vilket ger mindre förluster av bränsle genom läckage. Metan har även fördelen att det kan skapas på Mars genom en elektrolys av koldioxid och vatten som ger metan.
Utveckling
Lanseringar av planer för Starship
- I september 2016 visade SpaceX upp planer på ITS (Interplanetary Transport System) för första gången. Raketen var 122 meter hög, 12 meter i diameter och med en lastkapacitet på 300 ton.
- I september 2017 visade SpaceX upp en reviderad plan på ITS, som då kallades BFR (Big Falcon Rocket). Raketen hade nu en höjd på 106 meter, en diameter på 9 meter och en lastkapacitet på 150 ton.
- I september 2018 visade SpaceX upp ännu en reviderad plan på BFR. Raketen hade en höjd på 118 meter, en diameter på 9 meter och en lastkapacitet på 100 ton.
- I september 2019 visade SpaceX upp ännu en reviderad plan på BFR[1], som fått namnet Starship.
Tester av prototyper
- Den 25 juli 2019 flög SpaceX Starhopper till en höjd av 20 meter.
- Den 27 augusti flög SpaceX Starhopper till en höjd av 150 meter.
- Den 4 augusti 2020 flög SpaceX[2] till 150 meter.
- Den 3 september 2020 flög SpaceX[3] till 150 meter.
- Den 9 december 2020 flög SpaceX[4] till 12,5 kilometer på en suborbital flygning. Detta var den första flygningen där alla vingar fanns med. Landningen misslyckades.
- Den 2 februari 2021 flög SpaceX[5] till 10 kilometer. Landingen misslyckades.
- Den 3 mars 2021 flög SpaceX[6] till 10 kilometer.[7] Landingen lyckades delvis, ca 10 minuter efter landningen exploderade raketen.
- Den 30 mars 2021 flög SpaceX[8] till 10 kilometer. Landningen misslyckades.
- Den 5 maj 2021 flög SpaceX[9] till 10 kilometer. Landingen lyckades.
- Den 20 april 2023 flög SpaceX[10] till 39 kilometer. Detta var den första integrerade flygningen med Super Heavy och Starship.
- Den 18 november 2023 flög SpaceX[11] till 150 kilometer. Det var den andra uppskjutningen med båda stegen. Själva uppskjutningen av första steget och separationen mellan de två stegen gick lyckat. Super Heavy exploderade ungefär 30 sekunder efter separationen. Starships (övre stegets) motorer stängdes av oväntat ungefär 30 sekunder innan de skulle och steget exploderade.
- Den 14 mars 2024 flög SpaceX till 234 km. Det var den tredje uppskjutningen med båda stegen. Landningen misslyckades.
- Den 6 juni 2024 flög SpaceX. Det var den fjärde uppskjutningen med båda stegen. Landingen lyckades.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/da/SpaceX_Starhopper.jpg/250px-SpaceX_Starhopper.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Starship_SN9_Evening_Rays.jpg/250px-Starship_SN9_Evening_Rays.jpg)
Design
Komponent Attribut | Starship (förstasteget + rymdfärjan) | Super Heavy (förstasteget)[1] | Starship (andrasteget/rymdfärjan)[1] |
---|---|---|---|
LEO Nyttolast | 100 000 kg | ||
Återvändanyttolast | 50 000 kg | ||
Lastvolymen | 1 088 m3 | N/A | 1 100 m3 (trycksatt) 88 m3 (icke trycksatt) |
Diameter | 9 m | ||
Längd | 121 m | 71 m | 50 m |
Maximal vikt | 5 000 000 kg | 3 530 000 kg | 1 320 000 kg |
Tomvikt | 230 000 kg | 120 000 kg | |
Motorer | 33 x Raptor | 6 x Raptor | |
Kraft | 72 MN | 10,8 MN totalt | |
Bränsle | CH4/LOX | CH4/LOX 3 400 000 kg | CH4/LOX 1 200 000 kg |
Konkurrenter
Inom detta storleksspann på raketer finns flera konkurrenter till SpaceX. NASA utvecklar sitt Space Launch System (SLS) som också ska kunna föra människor till Mars. Även om man skulle kunna se Nasas SLS som en konkurrent så har NASA anlitat SpaceX för att bygga en månlandare baserad på Starship, Starship HLS[12], inom ramen för Artemisprogrammet.
Även Blue Origin konkurrerar med sin New Glenn-raket. Den bygger liksom Starship på återanvändbarhet.
Uppskjutningar
Lista över SpaceX raketuppskjutningar
Se även
Källor
[7] [12] [1] [13][14]
Referenser
- ^ [a b c d e] ”Starship” (på engelska). SpaceX. 17 mars 2024. https://www.spacex.com/vehicles/starship/. Läst 17 mars 2024.
- ^ 4 augusti 2020, SN5
- ^ 3 september 2020, SN6
- ^ 9 december 2020, SN8
- ^ 2 februari 2021, SN9
- ^ 3 mars 2021, SN10
- ^ [a b] ”Starship SN10 | Medium Altitude Test Flight” (på amerikansk engelska). Everyday Astronaut. 22 februari 2021. https://everydayastronaut.com/starship-sn10-test-flight/. Läst 11 april 2021.
- ^ 30 mars 2021, SN11
- ^ https://www.youtube.com/watch?v=z9eoubnO-pE 5 maj 2021, SN15]
- ^ https://www.spacex.com/launches/mission/?missionId=starship-flight-test (på engelska)
- ^ ”SpaceX” (på engelska). SpaceX. http://www.spacex.com/. Läst 6 december 2023.
- ^ [a b] ”As Artemis Moves Forward, NASA Picks SpaceX to Land Next Americans on Moon” (på engelska). nasa.gov. https://www.nasa.gov/press-release/as-artemis-moves-forward-nasa-picks-spacex-to-land-next-americans-on-moon. Läst 15 maj 2021.
- ^ ”Hydrogen storage” (på engelska). Wikipedia. 20210510. https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Hydrogen_storage&oldid=1022412777. Läst 16 juni 2021.
- ^ Anzlowar, Ian; Irvine, U. C. (7 januari 2021). ”Making methane on Mars” (på engelska). University of California. https://www.universityofcalifornia.edu/news/making-methane-mars. Läst 16 juni 2021.
|
|