Crotale
Crotale | |
---|---|
![]() | |
Походження | Франція |
Історія виробництва | |
Виробник | Thales Group, Matra Automobile (Matra Manufacturing & Services) і Samsung |
Характеристики | |
![]() |
«Крота́ль» (фр. Crotale — гримуча змія) — французький всепогодний зенітний ракетний комплекс малої дальності, призначений для боротьби з повітряними цілями в діапазоні середніх, малих і гранично малих висот. Може використовуватися як для ППО стратегічно важливих опорних пунктів, центрів управління, стартових позицій ракет, так безпосереднього прикриття бойових порядків військ.
ЗРК Crotale розроблений французькою фірмою «Thomson-CSF/Matra», і існує у двох варіантах базування: рухомому наземному та корабельному варіанті. Прийнято на озброєння Франції, Фінляндії, Греції, Нідерландів. Комплекс із моменту створення неодноразово модернізувався.
У жовтні 2022 Франція оголосила передачу комплексів Україні[1]. За даними французьких медіа, мова може йти про 3-4 комплекси[2].
Розробка та виробництво
Розроблено у 1970-х роках.
Ракета може досягти своєї максимальної швидкості 2,3 Маха протягом двох секунд.
- Ліцензійне виробництво у США
У 1970-х «Кроталь» поряд з іншими зразками європейської ВПТ, такими як франко-німецький «Роланд» та британська «Рапіра», брав участь у конкурсі на переозброєння Армії США тактичними системами ППО військ у рамках програми LOFAADS/SHORADS (Low-level forward -area air-defence system/Short-range air-defence system), що передбачала заміну у військах ЗРК «Чапарел». У 1972 році був утворений консорціум на чолі з ракетобудівним підрозділом корпорації «Роквелл» (Rockwell Missile Systems Division): виробництво бойових машин з електродвигунами, на яких мала була розміщуватися пускова установка, і машин наведення з радіолокаційними станціями підсвічування цілі, мало бути розгорнуто на заводах машинобудівного підрозділу компанії Паккар (Pacific Car and Foundry Division), який і планував налагодити серійне виробництво за ліцензією; виготовленням баштових пускових установок для бойових машин та баштових РЛС для машин наведення мали займатися підприємства електромеханічного підрозділу корпорації «Нортроп» (Northrop Electromechanical Division)[3].Однак у конкурсі перемогли ЗРК «Роланд» і від виробництва американських ліцензійних моделей «Кроталя» було вирішено відмовитись.
Модифікації
Комплекс існує у кількох модифікаціях:
- «Crotale» — базовий варіант,
- «Naval Crotale» — корабельний,
- «Cactus» — експортується до Чилі та Південної Африки.
- Shahine — експортується до Саудівської Аравії.
- «Crotale-NG» — найсучасніша модифікація
Тактико-технічні характеристики
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/2013.10.1_%EA%B1%B4%EA%B5%B0_%EC%A0%9C65%EC%A3%BC%EB%85%84_%EA%B5%AD%EA%B5%B0%EC%9D%98_%EB%82%A0_%ED%96%89%EC%82%AC_The_celebration_ceremony_for_the_65th_Anniversary_of_ROK_Armed_Forces_%2810078241944%29.jpg/300px-2013.10.1_%EA%B1%B4%EA%B5%B0_%EC%A0%9C65%EC%A3%BC%EB%85%84_%EA%B5%AD%EA%B5%B0%EC%9D%98_%EB%82%A0_%ED%96%89%EC%82%AC_The_celebration_ceremony_for_the_65th_Anniversary_of_ROK_Armed_Forces_%2810078241944%29.jpg)
- Дальність стрільби: 500-10 000 м
- Висота ураження: до 6000 м
- Кількість ракет на ПУ: 8 шт.
- Час реакції: 5 с
- Максимальна швидкість польоту ракети: 2,6 М[4]
- Час польоту на дальність 8000 м: 10 с[5]
- Довжина: 2290 мм
- Діаметр корпусу: 165 мм
- Маса ракети: 73 кг
- Бойова частина: осколкова, спрямованої дії
- Маса бойової частини: 14 кг
- Система наведення: радіокомандна з радіолокаційною або оптичною пеленгацією
- Витримуване перевантаження : 35 g
Платформа
На базі «Кроталь» створена універсальна багатоцільова платформа на повнопривідному шасі, під установку різних бойових модулів, реалізована в кількох варіантах виконання (цифра «4» або «6» у назві вказує на колісну формулу) і перетворює одиницю бронетехніки-носій на бойову машину піхоти, зенітний ракетний або зенітний гарматно-ракетний комплекс, машину управління вогнем батареї ракет або командно-штабну машину :
P4R
P4R — на чотириколісному шасі Hotchkiss-Brandt. Машини всіх зазначених типів на базі P4R важили близько 12 тонн та обслуговувалися екіпажами по дві особи (водій та оператор).[6]
P6R
P6R — на шестиколісному шасі Thomson-CSF, розроблена спільно з компанією-виробником башт для бронетехніки SAMM (Societe d'Applications des Machines Motrices). Газотурбінний двигун потужністю 340 квт. Пропонувалася на експорт для Бундесверу[6].
Модулі
- Зенітний ракетний комплекс — SICA «Shahine» R460 (P4R) або «Sirocco» (P6R). Має вдосконалену модель Shanine 2 із цифровою системою обробки інформації SHADL (SHAnine Data-Link), альтернативною РЛС наведення, модифікованою РЛС виявлення (дальність виявлення доведена до 19,5 км), а також удосконаленим інфрачервоним дистанційним підривником[6].
- Бойова машина піхоти — замість зенітних керованих ракет, оснащена бойовим модулем Sylac з 20-мм спареною автоматичною гарматою, розробленим американо-французьким консорціумом Thomson-CSF. Система управління вогнем модуля включає бортовий комп'ютер, телевізійну систему наведення і приціл з гіроскопічною стабілізацією, а також імпульсно-доплерівську станцію ближньої радіолокаційної розвідки Œil Vert (з фр. — «зелене око»), що працює в діапазоні висот від 0 до 3 км з похилою дальністю виявлення цілей до 7,5 км (по цілях типу «підлітаючий вертоліт») і 15 км (типу «літак») і дозволяє виявити цілі, що летять з радіальною швидкістю від 108 до 1080 км/год або зависають у просторі[6].
Усі перелічені вище зразки озброєння на базі «Кроталь» були розроблені наприкінці 1970-х — на початку 1980-х, тоді ж пройшли заводські випробування та пропонувалися на експорт, регулярно виступаючи як експонати на різних міжнародних виставках озброєння та військової техніки, але в серійне виробництво запущені не були через відсутність великих замовлень[6].
Бойове застосування
Російсько-українська війна
З 2022 року зенітні ракетні комплекси Crotale перебували на озброєнні підрозділів Повітряних сил ЗСУ в другому ешелоні протиповітряної оборони Києва[7].
Оператори
Саудівська Аравія: 16 систем цілевказання та 32 пускові системи, 36 систем Shahine.
Чилі: 2 систем цілевказання та 4 пускових систем
Єгипет: 12 систем цілевказання та 24 пускових систем (Sphinx).
ОАЕ: 3 системи цілевказання та 9 пускових систем
Франція, 12 одиниць Crotale NG на озброєнні в ескадрильях наземної протиповітряної оборони станом на 2018 рік[8]. Перше покоління Crotales було знято з експлуатації.
Фінляндія, 21 одиниця Crotale NG на шасі XA-200 6x6 з 1990-х[9].
Греція, 9 одиниць Crotale NG для ВПС на шасі XA-200 6x6 з 1998 року, 2 для ВМС.
Лівія: 9 систем цілевказання та 27 пускових систем.
Пакистан: 12 систем цілевказання та 24 пускових систем.
КНР: 1 батарею було поставлено для оцінки. Зворотнім інжинірингом китайська промисловість створила систему HQ-7, яку пізніше було скопійовано Іраном.
Південна Корея: 114 пускових систем було поставлено у 1999—2009 рр. Будувалися за участю Samsung Thales для південокорейської армії під назвою KM-SAM Chunma або Pegasus[10].
Україна: 3 або 4 системи поставляються Францією 2022 року[11].
Колишні
Португалія
ПАР: 7 систем цілевказання та 14 пускових систем, виведені з експлуатації.
Марокко: системи поставлено 1978 року[12], виведено з експлуатації.
Ірак: 20 систем, виведено з експлуатації з часу війни 2003 року.
Примітки
- ↑ ЗРК Crotale від Франції: на скільки комплексів можливо розраховувати й на що вони здатні | Defense Express. defence-ua.com (укр.). Процитовано 13 жовтня 2022.
- ↑ La France pourrait fournir à l'Ukraine 3 ou 4 systèmes anti-aériens Crotale. BFM BUSINESS (фр.). Процитовано 16 жовтня 2022.
- ↑ Rockwell Crotale team // Flight International, 4 April 1974, p. 431
- ↑ Зенитный ракетный комплекс Crotale Naval | Ракетная техника. Архів оригіналу за 15 березня 2009. Процитовано 6 серпня 2009.
- ↑ Зенитно-ракетный комплекс Crotale-NG | Ракетная техника. Архів оригіналу за 11 жовтня 2021. Процитовано 11 жовтня 2021.
- ↑ а б в г д Chant, Christopher. Air Defense Systems and Weapons, Brassey's Defence Publishers, 1989, pp. 149—162, ISBN 0-08-036246-X.
- ↑ Як працює протиповітряна оборона Києва: пояснює генерал Наєв. Тексти. 11 травня 2023.
- ↑ Chiffres clés 2018. ministère de la Défense. 11 septembre 2018. Процитовано 11 octobre 2018..
- ↑ David Donald (12 juin 2018). New eyes for Finnish Crotale (англ.). Jane's. Процитовано 4 février 2020..
- ↑ K-SAM Pegasus (англ.). Missile Defense Advocacy Alliance. 2019. Процитовано 8 septembre 2019..
- ↑ Pascal Samama (14 жовтня 2022). La France pourrait fournir à l'Ukraine 3 ou 4 systèmes anti-aériens Crotale (фр.). BFM BUSINESS. Процитовано 15 жовтня 2022.
- ↑ La France livrera au Maroc un système de défense antiaérienne (фр.). Le Monde. 11 mai 1978. Процитовано 6 février 2020..
Посилання
- http://rbase.new-factoria.ru/missile/wobb/crotale_naval/crotale_naval.shtml
- http://www.flightglobal.com/pdfarchive/view/1979/1979%20-%201920.html
- http://www.flightglobal.com/pdfarchive/view/1974/1974%20-%200390.htmlhttps://web.archive.org/web/20090625011313/http://www.thalesgroup.com/Portfolio/Defence/Air_Systems_Product_-_CROTAL_NAVAL_Mk3/?pid=1568
- http://www.army-technology.com/projects/crotale/
- https://books.google.com.ua/books?id=l-DzknmTgDUC&lpg=PR41&ots=2rgMG-uhDl&dq=Sea%20Slug%20GWS-1&pg=PA396#v=onepage&q=Sea%20Slug%20GWS
- п
- о
- р
| |
комплекси
| |
ЗРК |
|
(прим.)
- AIM-7 Sparrow2
- AIM-9 Sidewinder2
- AIM-120 AMRAAM2
- Aspide2
- ASRAAM2
- Aster2
- IRIS-T2
- RIM-7 Sea Sparrow2
- Зенітні ракетні війська України
- мобільна вогнева група
- постачання засобів ППО Україні (з 2022)
![Україна](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Flag_of_Ukraine.svg/10px-Flag_of_Ukraine.svg.png)
1 — перспективний комплекс, станом на 2023 на озброєння не прийнятий