Hemoglobina glicosilada
Tipus | hemoglobina i prova mèdica ![]() |
---|---|
Recursos externs | |
MedlinePlus | 003640 ![]() |
eMedicine | 2049478 ![]() |
MeSH | D006442 ![]() |
L'hemoglobina glicosilada (o hemoglobina glucosilada, sovint abreujada com a HbA1c), és una heteroproteïna de la sang que resulta de la unió de l'hemoglobina (Hb) amb carbohidrats lliures units a cadenes carbonades amb funcions àcides en el carboni 3 i el 4. S'utilitza per al control del pacient amb diabetis mellitus. El seu principi bàsic és el següent: l'hemoglobina té una afinitat no solament amb l'oxigen, sinó també per la glucosa, que s'uneix també a ella.[1]
El mesurament de la Hb glicosilada és una prova de laboratori molt utilitzada en la diabetis per saber si el control que realitza el pacient sobre la malaltia ha estat bo durant els últims tres o quatre mesos (encara que hi ha metges que consideren només els dos últims mesos). De fet el 50% del resultat depèn només d'entre les quatre i sis últimes setmanes.[2]
Es pot determinar aquest control gràcies al fet que la glucosa és "enganxosa" i s'adhereix a alguns tipus de proteïnes, una de les quals és l'hemoglobina. El mateix passa també a les persones sense diabetis. D'altra banda, el terme "glucosilada" està mal emprat: seria més adequat parlar d'hemoglobina "glicada", ja que la glucosilació és un procés altament regulat, mentre que la glicació és un procés espontani i aleatori.
Relació amb la diabetis mellitus
En la diabetis mellitus sovint es troben nivells elevats en sang de glucosa (glucèmia), aquesta glucosa en excés entra als glòbuls vermells i s'uneix amb molècules d'hemoglobina, glucosilant-la. En sentit de proporció, a major glucèmia, major hemoglobina glucosilada. L'hemoglobina glicosilada té diverses fraccions: HbA1a, HbA1b, i Hb1Ac. La Hb1Ac és la més estable, i té una unió amb la glucosa més específica (per això sempre ens referirem a aquesta última).
La vida mitjana dels glòbuls vermells és aproximadament de 120 dies. Pel que aquest mesurament ens expressa el nivell de sucre en terme mitjà de 2 a 3 mesos enrere, pel que és un paràmetre acceptable per a saber el control d'un pacient en aquest darrer període.
Tipus d'hemoglobina glucosilada
Existeixen l'hemoglobina glicosilada HBA1 i l'HbA1c que és més estable, és a dir, no influeixen en aquesta els canvis bruscs en la glucèmia. No obstant això alteracions en la concentració de l'hemoglobina total poden variar el resultat.[3]
Canvia a unitats IFCC
L'Associació Americana de Diabetis, l'Associació Europea per a l'Estudi de la Diabetis i la Federació Internacional de Diabetis han acordat que, en el futur, l'HbA1c s'informarà en les unitats de la Federació Internacional de Química Clínica i Medicina de Laboratori (IFCC).[4] L'informe IFCC es va introduir a Europa, excepte al Regne Unit el 2003;[5] el Regne Unit va dur a terme un informe dual des de l'1 de juny de 2009 [6] fins a l'1 d'octubre de 2011.
Hemoglobina glicosilada (HbA1c) i glucèmia en sang
El 2010 la Guia d'Atenció Mèdica en Diabetis de l'American Diabetes Association va afegir la HbA1c ≥ 6,5% com un altre criteri per al diagnòstic de la diabetis mellitus.,[7] però això és controvertit i no ha estat adoptat universalment.[8]
La correspondència aproximada entre els valors d'HbA1c i de la mitjana estimada de glucèmia (MEG) ve donada per la següent equació:[9]
- MEG(mg/dl) = 28.7 × HbA1c − 46.7
MEG(mmol/l) = 1.59 × HbA1c − 2.59
Les dades entre parèntesis representen els intervals de confiança del 95%.[2]
HbA1c | MEG (mitjana estimada de glucèmia) | |
---|---|---|
(%) | (mmol/L) | (mg/dL) |
5 | 5.4 (4.2–6.7) | 97 (76–120) |
6 | 7.0 (5.5–8.5) | 126 (100–152) |
7 | 8.6 (6.8–10.3) | 154 (123–185) |
8 | 10.2 (8.1–12.1) | 183 (147–217) |
9 | 11.8 (9.4–13.9) | 212 (170–249) |
10 | 13.4 (10.7–15.7) | 240 (193–282) |
11 | 14.9 (12.0–17.5) | 269 (217–314) |
12 | 16.5 (13.3–19.3) | 298 (240–347) |
Un estudi recentment publicat al New England Journal of Medicine denominat ACCORD demostra que la disminució de l'hemoglobina glicosilada millora el pronòstic de les persones i disminueix el risc a patir malalties micro i macrovasculars respecte al grup de control.[10]
Hi ha estudis, com el DCCT Arxivat 2007-10-18 a Wayback Machine. i l'UKPDS, que estableixen que amb una hemoglobina glucosilada menor del 7% , es redueix considerablement el risc de patir malalties micro i macrovasculars.
Altres estudis recents han determinat que l'hemoglobina glucosilada amb uns percentatges inferiors al 3-4% disminueix en un 100% el risc de tenir malalties cardiovasculars D i C.
Referències
- ↑ Nathan, DM; Kuenen, J; Borg, R; Zheng, H; Schoenfeld, D; Heine, RJ «Translating the A1C assay into estimated average glucose values». Diabetes Care, 31, 8, 2008, pàg. 1473–8. DOI: 10.2337/dc08-0545. PMID: 18540046 [Consulta: 10 juliol 2024].
- ↑ 2,0 2,1 Antonio J. Arnal Meinhardt. «Hemoglobina glucosilada (A1c), Control de Diabetes». Tu Doctor Online. Arxivat de l'original el 5 desembre 2015. [Consulta: 10 juliol 2024].
- ↑ Antonio J. Arnal Meinhardt. «¿La Hemoglobina alta causa problemas?». Tu Doctor Online. Arxivat de l'original el 9 març 2016. [Consulta: 10 juliol 2024].
- ↑ «Statistical methods for monitoring the relationship between the IFCC reference measurement procedure for hemoglobin A1c and the designated comparison methods in the United States, Japan, and Sweden». Clin. Chem., vol. 54, 8, August 2008, pàg. 1379–85. DOI: 10.1373/clinchem.2008.103556. PMID: 18539643.
- ↑ «Introduction of IFCC reference method for calibration of HbA: implications for clinical care». Diabet. Med., vol. 21, 7, July 2004, pàg. 673–76. DOI: 10.1111/j.1464-5491.2004.01311.x. PMID: 15209757.
- ↑ «Standardisation of the reference method for the measurement of HbA1c to improve diabetes care». The Association for Clinical Biochemistry and Diabetss UK, April 2008. Arxivat de l'original el 2011-07-22. [Consulta: 2 juliol 2009].
- ↑ Executive Summary: Standards of Medical Care in Diabetes—2010: Current criteria for the diagnosis of diabetes. Diabetes Care January 2010 33:S4-S10; doi:10.2337/dc10-S004
- ↑ Kilpatrick ES, Bloomgarden ZT, Zimmet PZ «Is haemoglobin A1c a step forward for diagnosing diabetes?». BMJ, 339, 2009, pàg. b4432. DOI: 10.1136/bmj.b4432. PMID: 19903702.
- ↑ Nathan DM, Kuenen J, Borg R, Zheng H, Schoenfeld D, Heine RJ «Translating the A1C assay into estimated average glucose values.». Diabetes Care, 31, 8, 2008, pàg. 1473–8. DOI: 10.2337/dc08-0545. PMC: 2742903. PMID: 18540046.
- ↑ Cerca ACCORD en NEJM