Šymkent
Šymkent Шымкент | |
---|---|
![]() | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 42°18′ s. š., 69°36′ v. d. |
Nadmořská výška | 506 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+06:00 Asia/Almaty |
Stát | Kazachstán![]() |
Oblast | samosprávné město |
Administrativní dělení | 4 rajóny |
![]() ![]() Šymkent | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 347 km² |
Počet obyvatel | 1 098 000 (2020) |
Hustota zalidnění | 3 164,3 obyv./km² |
Etnické složení | Kazaši 64,76%, Rusové 14,52%, Uzbeci 13,7%, Azerové 1,86%, Turci 0,41%, Korejci 1%, Ukrajinci 0,54%, Tataři 1,54%, ostatní 1,68% |
Správa | |
Starosta | Gabidulla Abdrachimov |
Vznik | 12. století |
Oficiální web | shymkent |
Telefonní předvolba | +7 7252 |
PSČ | 160000 |
Označení vozidel | X / Y / 17 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Šymkent (kazašsky Шымкент), před rokem 1993 známý pod jménem Čimkent (rusky Чимкент), je město obklopené Turkestánskou oblastí, která je nejvíce obydlenou částí Kazachstánu. S počtem téměř 1,1 milionu obyvatel je Šymkent třetí největší město Kazachstánu. Od roku 2018 má postavení „města celorepublikového významu“. Je významnou stanicí na Turkestánsko-sibiřské dráze a také přirozeným kulturním centrem. Letecké spojení zajišťuje Šymkentské mezinárodní letiště. Město se nachází 690 km západně od Almaty a 120 km severně od Taškentu.
Územněsprávní členění
Město bylo poprvé rozčleněno na nižší správní jednotky (rajóny) v roce 1945, kdy byly zřízeny tři: Centralnyj, Železnodorožnyj a Zavodskij.[1]
Nejnověji je rozčleněno na čtyři rajóny:
№ | jméno | obyvatel | rozloha (km²) |
---|---|---|---|
01 | Abajskij | 219 622[2] | 497,04 |
02 | Al-Farabijskij | 156 383[2] | 143,8 |
03 | Jenbekšinskij | 285 460[2] | 206,6 |
04 | Karatauskij | 213 035[2] | 322,56 |
celkem | 874 500 | 1170 |
První tři rajóny byly zřízeny v sovětských časech, čtvrtý (Karatauskij) byl vytvořen v roce 2014 v souvislosti s přičleněním území sousedních rajónů k Šymkentu.
Historie
Město vzniklo ve 12. století na Hedvábné stezce z Číny do Přední a Střední Asie. V 2. polovině 19. století bylo město připojeno k Ruské říši. Před Velkou říjnovou socialistickou revolucí byl Šymkent jen malý městečkem. Za sovětské vlády se začal rychle rozvíjet těžební průmysl a zpracování polymetalických rud a fosforitů.[3]
Významní rodáci
Alexandr Nigmatulin, kazašský reprezentant ve sportovním lezení
Související kategorie
- Kategorie:Narození v Šymkentu
Partnerská města
Adana, Turecko
Grosseto, Itálie
Hurghada, Egypt
Chudžand, Tádžikistán
İzmir, Turecko
Mohylev, Bělorusko
Pattaya, Thajsko
Stevenage, Spojené království
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Shymkent na anglické Wikipedii.
- ↑ КАЗАХСКАЯ ССР. АДМИНИСТРАТИВНО-ТЕРРИТОРИАЛЬНОЕ ДЕЛЕНИЕ. На 1 января 1945 года.. elib.nklibrary.kz [online]. [cit. 2017-09-13]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-08-29.
- ↑ a b c d Официальный видео-ролик акимата города Шымкент
- ↑ KOLEKTIV AUTORŮ. Malá zemepisná encyklopédia ZSSR. 1. vyd. Bratislava: Obzor, 1977. 856 s. S. 173.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Šymkent na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Republika Kazachstán | |
---|---|
Oblasti (a jejich správní centra) | Abajská oblast (Semej) • Akmolská oblast (Kokčetau) • Aktobská oblast (Aktobe) • Almatinská oblast (Taldykorgan) • Atyrauská oblast (Atyrau) • Turkestánská oblast (Turkestán) • Karagandská oblast (Karaganda) • Kostanajská oblast (Kostanaj) • Kyzylordská oblast (Kyzylorda) • Mangystauská oblast (Aktau) • Pavlodarská oblast (Pavlodar) • Severokazachstánská oblast (Petropavlovsk) • Ulytauská oblast (Žezkazgan) • Východokazachstánská oblast (Öskemen) • Západokazachstánská oblast (Oral) • Žambylská oblast (Taraz) • Žetysuská oblast (Taldykorgan) |
Samosprávná města |