Karagandská oblast
Karagandská oblast Қарағанды облысы Карагандинская область | |
---|---|
![]() | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Geografie | |
![]() | |
Hlavní město | Karaganda |
Souřadnice | 48° s. š., 71° v. d. |
Rozloha | 427 982 km² |
Časové pásmo | +6 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 1 371 974 (2022) |
Hustota zalidnění | 3,2 obyv./km² |
Jazyk | kazaština, ruština |
Národnostní složení | Rusové 46,9 %, Kazaši 32,6 %, Ukrajinci 7,2 %, Němci 3,1 % |
Správa regionu | |
Stát | Kazachstán![]() |
Druh celku | oblast |
Podřízené celky | 9 okresů a 7 samosprávných měst |
Vznik | 10. března 1932 |
Akim | Baurzhan Abdishev |
Mezinárodní identifikace | |
ISO 3166-2 | KZ-KAR |
Oficiální web | karaganda-region |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karagandská oblast (kazašsky Қарағанды облысы, rusky Карагандинская область) je oblast v centrální části Kazachstánu. Byla založena 10. března 1932 v rámci Kazašské ASSR. Má rozlohu 428 000 km². Žije zde 1 375 000 obyvatel. Oblast je rozdělena na 9 administrativních okresů a 7 samosprávných měst. Hlavním městem je Karaganda.
Poloha
Oblast hraničí se devíti oblastmi Kazachstánu (Akťubinskou na západě, Kostanajskou na severozápadě, Akmolskou na severu, Pavlodarskou na severovýchodě, Východokazašskou na východě, Almatinskou na jihovýchodě, Žambylskou a Jihokazašskou na jihu a Kyzylordskou na jihozápadě).
Oblast leží severozápadně od jezera Balchaš. Převážnou část zabírá Kazašská pahorkatina (nadmořská výška 300 až 1 000 m). Z ní se zvedají horské masívy Kyzylraj (do 1 566 m) na východě, Karkaralinské hory (do 1 366 m) na severovýchodě a Ulutau (do 1 133 m) na západě. Na jihu přechází pahorkatina v hlinitou poušť Hladovou step (300 až 400 m) a na západě v Turanskou nížinu s písky (Přiaralské Karakumy).
Klima
Klima je ryze kontinentální, velmi suché. Léto je velmi horké a suché. Vyskytují se pylové bouře a teplota prudce kolísá během 24 hodin. Zima je chladná, dlouhá, s malým množstvím sněhu a se silným větrem a chumelenicemi. Průměrná teplota v červenci 20,1 °С na severu a 25,1 °C na jihu a v lednu -16,7 °С na severu a –13 °C na jihu. Množství srážek za rok je na severu 260 až 280 mm (v horách až 300 mm) a na jihu jenom 100 až 125 mm.
Vodní zdroje
Největší řeky jsou Nura a Sarysu. Všechny řeky s výjimkou horního toku Išimu na samém severu patří k bezodtokému povodí Balchašského jezera a dalších nevelkých jezer. V řekách je obecně málo vody a v létě jí ještě ubývá a rozpadají se na oddělené tůně, stávají se slanými nebo zcela vysychají. Za účelem zavlažování byly postaveny přehrady. Největší vodní nádrže jsou Samarkandská a Šerubaj-Nurinská u Karagandy a Kengirská u Džezkazganu. Dále byl postaven kanál Irtyš-Karaganda (délka 495 km). V oblasti je mnoho jezer, především slaných (Karasor na severu a Karakoin na jihu), z nichž mnohé se naplňují vodou jen na jaře. Na jihovýchodě je jezero Balchaš. Hodně se využívají sladké podzemní vody.
Půdy a flóra
Severní část oblasti je tvořena travnato-pelyňkovou stepí na tmavě kaštanových a kaštanových půdách. Jižněji se vyskytuje řídká polopouštní a pouštní s pelyňkovo slaniskovým porostem na částečně slaných světle kaštanových půdách a na samém jihu pak na šedých a hnědých půdách, které se střídají se slanisky a písky. Na písečných masívech roste tráva, pelyněk a křoviska. Na vyšších místech pahorkatiny se rozkládá step malými lesíky (borovice, břízy, osiky, vrby) na silně štěrkových kaštanových a horských černozemních půdách.
Fauna
V polopouštích a pouštích žije mnoho hlodavců (sysli, frčci, pískomilové) a šelem (vlci, korsaci), dále sudokopytníci (sajga tatarská, gazela perská, ovce a na pahorkatině také srny) a ptáci (drop). Na březích jezer a řek je mnoho vodního ptactva, v porostech rákosu pak divočáci a aklimatizovaná ondatra. V jezeře Balchaš je mnoho ryb (kapři, candáti, marinky).
Literatura
- V tomto článku byly použity informace z Velké sovětské encyklopedie, heslo „Карагандинская область“.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Karagandská oblast na Wikimedia Commons
Republika Kazachstán | |
---|---|
Oblasti (a jejich správní centra) | Abajská oblast (Semej) • Akmolská oblast (Kokčetau) • Aktobská oblast (Aktobe) • Almatinská oblast (Taldykorgan) • Atyrauská oblast (Atyrau) • Turkestánská oblast (Turkestán) • Karagandská oblast (Karaganda) • Kostanajská oblast (Kostanaj) • Kyzylordská oblast (Kyzylorda) • Mangystauská oblast (Aktau) • Pavlodarská oblast (Pavlodar) • Severokazachstánská oblast (Petropavlovsk) • Ulytauská oblast (Žezkazgan) • Východokazachstánská oblast (Öskemen) • Západokazachstánská oblast (Oral) • Žambylská oblast (Taraz) • Žetysuská oblast (Taldykorgan) |
Samosprávná města |