Kuneš Sonntag
Kuneš Sonntag | |
---|---|
![]() | |
3. ministr financí ČSR | |
Ve funkci: 9. října 1919 – 25. května 1920 | |
Prezident | Tomáš Garrigue Masaryk |
Předseda vlády | Vlastimil Tusar |
Předchůdce | Cyril Horáček |
Nástupce | Karel Engliš |
3. ministr průmyslu, obchodu a živností ČSR | |
Ve funkci: 25. května 1920 – 15. září 1920 | |
Prezident | Tomáš Garrigue Masaryk |
Předseda vlády | Vlastimil Tusar |
Předchůdce | Ferdinand Heidler |
Nástupce | Rudolf Hotowetz |
2. ministr zemědělství ČSR (správce) | |
Ve funkci: 24. června 1920 – 15. září 1920 | |
Prezident | Tomáš Garrigue Masaryk |
Předseda vlády | Vlastimil Tusar |
Předchůdce | Karel Prášek |
Nástupce | Vladislav Brdlík |
3. ministr výživy lidu ČSR (správce) | |
Ve funkci: 1. dubna 1920 – 25. května 1920 | |
Prezident | Tomáš Garrigue Masaryk |
Předseda vlády | Vlastimil Tusar |
Předchůdce | Fedor Houdek |
Nástupce | Václav Johanis |
Poslanec Moravského zemského sněmu | |
Ve funkci: 1913 – 1918 | |
Poslanec Revolučního nár. shromáždění | |
Ve funkci: 1918 – 1920 | |
Poslanec Národního shromáždění | |
Ve funkci: 1920 – 1922 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | radik. pokroková str. agrární strana |
Narození | 19. února 1878 Lazce Rakousko-Uhersko ![]() |
Úmrtí | 29. března 1931 (ve věku 53 let) Praha Československo ![]() |
Místo pohřbení | hřbitov Uničov |
Národnost | Češi |
Profese | ekonom a politik |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kuneš Sonntag (též Kuneš Sonntág či Kunrát Sonntag; 19. února 1878 Lazce – 29. března 1931 Praha[1]) byl československý agrární politik, národohospodář a účastník protirakouského odboje.
Život
Studium
Narodil se v Lazcích na Šumpersku na bývalé dědičné rychtě č.p. 4 do smíšené česko-německé rodiny. Vystudoval německé gymnázium v Uničově a Moravské Třebové, v letech 1893–1895 studoval vyšší mlynářskou školu v Dippoldiswalde (Sasko, Německo). Studoval na zemědělském institutu při univerzitě v Halle nad Sálou (Sasko-Anhaltsko, Německo)
Rakousko-Uhersko
Původně byl členem České radikálně pokrokové strany, od roku 1904 působil v Moravské straně agrární. Za agrárníky byl v zemských volbách roku 1913 zvolen na Moravský zemský sněm za českou všeobecnou kurii, obvod Olomouc, Lipník, Šternberk atd.[2] Poslancem zemského sněmu byl do roku 1918.
První světová válka
Za první světové války působil v odboji, a to zejména díky svým kontaktům na slovenské politiky, kteří se orientovali na budoucí česko-slovenskou spolupráci. Udržoval těsné styky s Antonínem Švehlou, působil tedy jako prostředník.
Byl propagátorem agrárního družstevnictví, a to jak v zemědělské výrobě, tak při zpracování produktů (mlýny, pekárny). V letech 1916–1917 byl ředitelem Obilního ústavu na Moravě, od roku 1918 stál v čele Zemské hospodářské rady pro Moravu. Při vzniku Československé republiky zastával funkci místopředsedy Moravského národního výboru.
První republika
V letech 1918–1920 zasedal v Revolučním národním shromáždění. V parlamentních volbách v roce 1920 získal poslanecké křeslo v Národním shromáždění.[3] Na mandát ale rezignoval roku 1922. Jeho post pak jako náhradník zaujal Jakub Haupt.[4] Podle údajů k roku 1920 byl profesí ministrem financí v Praze.[5]
Zastával i četné vládní posty. V letech 1919–1920 působil v obou vládách rudozelené koalice (první vláda Vlastimila Tusara a druhá vláda Vlastimila Tusara[6]), nejprve jako ministr financí, poté jako správce ministerstva výživy lidu, ministr průmyslu, obchodu a živností a správce ministerstva zemědělství.[7]
V období 9. října 1919 – 25. května 1920 působil jako předseda bankovního výboru Bankovního úřadu při ministerstvu financí (předchůdce dnešní České národní banky).[8]
Zastával jedno z vedoucích postavení v agrární straně, od roku 1922 až do své smrti v roce 1931 byl jejím místopředsedou. Podporoval koncepci Švehlovy státotvorné politiky.
Od roku 1922 byl prezidentem Anglo-československé banky. Měl významný podíl na založení Československé akademie zemědělské v roce 1924, na které též působil jako viceprezident. Působil také ve Střelicích, kde měl svůj statek a zasloužil se zde též o osvětovou činnost. Je pochován v Renotech, pozdější městské části Uničova.
Dílo
Byl uznávaným publicistou, roku 1909 založil vlastní list Moravský venkov. Působil též jako redaktor. Je autorem prací v oboru agronomie, potravinářského průmyslu, školství a ekonomiky.
Odkazy
Reference
- ↑ Archiv hl. m. Prahy, Matrika zemřelých u sv. Víta, sign. VÍT Z9, s. 231. Dostupné online.
- ↑ MALÍŘ, Jiří, a kol. Biografický slovník poslanců moravského zemského sněmu v letech 1861–1918. 1. vyd. Brno: Centrum pro studium demokracie a kultury, 2012. 887 s. ISBN 978-80-7325-272-4.
- ↑ Kuneš Sonntag [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-11-15]. Dostupné online.
- ↑ jmenný rejstřík [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-11-15]. Dostupné online.
- ↑ 1. schůze, přípis volebního soudu, ověření mandátů [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2011-11-15]. Dostupné online.
- ↑ Vratislav Preclík: Prezident Masaryk a Tusarova vláda, in Čas. Ročník XXVIII, číslo 130/duben–červen 2020, registrace MK ČR 7435, ISSN 1210-1648, str. 6–13
- ↑ kol. aut.: Kdo byl kdo v našich dějinách 20. století. Praha: Libri, 1994. ISBN 80-901579-5-5. S. 660–662.
- ↑ www.cnb.cz [online]. [cit. 14-03-2010]. Dostupné v archivu pořízeném dne 22-10-2010.
Literatura
- KUBAČÁK, Antonín. Ministerstvo zemědělství v letech 1918–1948: osudy úřadu a jeho ministrů. Praha: Ministerstvo zemědělství ČR, 2005. 126 s. ISBN 80-7084-463-9. Kapitola Kuneš Sonntag, s. 55–58.
- PELUNĚK, Lukáš. Pohnuté osudy JUDr. Kuneše Sonntaga. Střední Morava : vlastivědná revue. 2019, roč. 25, č. 48, s. 135–137. (otec a syn)
Externí odkazy
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Kuneš Sonntag
- Biografie na stránkách Archivováno 29. 3. 2020 na Wayback Machine. Kdo byl kdo v našich dějinách ve 20. století
- Biografie na stránkách leccos.com
- Kuneš Sonntag v Encyklopedii dějin města Brna
První vláda Vlastimila Tusara | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ministerský předseda | Vlastimil Tusar (jmenován 8. července 1919, ČSDSD) | |||||||||
Členové v den jmenování vlády 8. července 1919 | Gustav Habrman (školství a národní osvěta, ČSDSD) • Antonín Hampl (veřejné práce, ČSDSD) • Lev Winter (sociální péče, ČSDSD) • Václav Klofáč (národní obrana, ČSNS) • Jiří Stříbrný (železnice, ČSNS) • František Veselý (spravedlnost, ČSNS) • Ferdinand Heidler (obchod, ČSNS) • Antonín Švehla (vnitro, RSZML) • Cyril Horáček (finance, RSZML) • František Staněk (pošty a telegrafy, RSZML) • Karel Prášek (zemědělství, RSZML) • Fedor Houdek (výživa lidu, RSZML) • Edvard Beneš (zahraniční věci, nestraník) • Milan Hodža (unifikace, nestraník) • Vavro Šrobár (zdravotnictví, pro správu Slovenska, nestraník) | |||||||||
Členové jmenovaní později |
|
Druhá vláda Vlastimila Tusara | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Ministerský předseda | Vlastimil Tusar (jmenován 25. května 1920, ČSDSD) | ||||||
Členové v den jmenování vlády 25. května 1920 | Vlastimil Tusar (národní obrana, správce, ČSDSD) • Gustav Habrman (školství a národní osvěta, ČSDSD) • Lev Winter (sociální péče, ČSDSD) • Alfréd Meissner (spravedlnost, ČSDSD) • Václav Johanis (pro zásobování lidu, ČSDSD) • Ivan Dérer (pro správu Slovenska, ČSDSD) • Jiří Stříbrný (železnice, ČSNS) • Bohuslav Vrbenský (veřejné práce, ČSNS) • Kuneš Sonntag (průmysl, obchod a živnosti, RSZML) • František Staněk (pošty a telegrafy, RSZML) • Karel Prášek (zemědělství, RSZML) • Edvard Beneš (zahraniční věci, nestraník) • Karel Engliš (finance, nestraník) • Vavro Šrobár (unifikace, veřejné zdraví a tělesná výchova, nestraník) • Rudolf Hotowetz (zahraniční obchod, nestraník) | ||||||
Členové jmenovaní později |
|
Ministři financí Československa | |
---|---|
První republika (1918–1938) | Alois Rašín, Cyril Horáček, Kuneš Sonntag, Karel Engliš, Vladimír Hanačík, Augustin Novák, Alois Rašín, Bohdan Bečka, Karel Engliš, Bohumil Vlasák, Karel Engliš, Karel Trapl, Emil Franke (jako správce), Josef Kalfus, Emil Franke (jako správce), Josef Kalfus |
Druhá republika (1938–1939) | |
Protektorát Čechy a Morava (1939–1945) | |
Exilové vlády (1939–1945) | |
Třetí republika (1945–1948) | |
Komunistický režim (1949–1989) | |
ČSFR (1990–1992) |
Ministři průmyslu Československa | |
---|---|
Ministři průmyslu první československé republiky (1918–1938) | Adolf Stránský • Ferdinand Heidler • Kuneš Sonntag • Rudolf Hotowetz • Ladislav Novák • Jan Dvořáček • František Peroutka • Ladislav Novák • Josef Matoušek • Jan Dostálek • Josef Václav Najman • Rudolf Mlčoch • Jan Janáček |
Ministři průmyslu druhé československé republiky (1938–1939) | |
Ministři průmyslu exilových vlád Československa (1941–1945) | Eduard Outrata • František Němec • Václav Majer |
Ministři průmyslu poválečného Československa (1945–1952) | |
Federální ministři průmyslu Československa (1969–1971) | Josef Krejčí • Jindřich Zahradník |
Ministři zásobování lidu Československa | |
---|---|
Ministři pro zásobování lidu (výživy) první Československé republiky (1918–1933) | Bohuslav Vrbenský • Fedor Houdek • Kuneš Sonntag • Václav Johanis • Leopold Průša • Vladislav Brdlík • Ladislav Prokop Procházka • Antonín Srba • Emil Franke • Josef Dolanský • Jiří Haussmann • Jan Černý • Rudolf Bechyně • Jan Malypetr |
Ministři výživy poválečné Československé republiky (1945–1967) |
Ministři zemědělství Československa | |
---|---|
Ministři zemědělství první československé republiky (1918–1938) | Karel Prášek • Kuneš Sonntag • Vladislav Brdlík • František Staněk • Milan Hodža • Juraj Slávik • Otakar Srdínko • Bohumír Bradáč • Milan Hodža • Josef Zadina • Eduard Reich |
Ministři zemědělství druhé československé republiky (1938–1939) | |
Ministři zemědělství exilových vlád Československa (1942–1945) | |
Ministři zemědělství poválečného Československa (1945–1968) | Július Ďuriš • Josef Nepomucký • Jindřich Uher • Marek Smida • Vratislav Krutina • Michal Bakuľa • Lubomír Štrougal • Vratislav Krutina • Jiří Burian • Karel Mestek • Josef Borůvka |
Federální ministři zemědělství Československa (1969–1990) | Koloman Boďa • Bohuslav Večeřa • Josef Nágr • Miroslav Toman • Jaromír Algayer • Oldřich Burský • Rudolf Kutnar |