Třída Königsberg
Třída Königsberg | |
---|---|
![]() Karlsruhe | |
Obecné informace | |
Uživatelé | Reichsmarine Kriegsmarine |
Typ | lehký křižník |
Lodě | 3 |
Osud | potopeny |
Předchůdce | Emden |
Nástupce | třída Leipzig |
Technické údaje | |
Výtlak | 6650 t (standardní) 8130 t (plný) |
Délka | 174 m |
Šířka | 15,3 m |
Pohon | 2 turbínová soustrojí 6 kotlů 65 000 SHP |
Rychlost | 32 uzlů |
Posádka | 850 |
Výzbroj | 9× 150 mm (3×3) 2× 88 mm (2×1) 8× 37 mm (4×2) 8× 20 mm 12× 533mm torpédomet (4×3) |
Pancíř | paluba 20 mm boky 50 mm věže 30 mm |
Letadla | 2 |
Třída Königsberg (či třída K) byla třída lehkých křižníků německé Reichsmarine (později Kriegsmarine), zařazených do služby v letech 1929–1930. Všechny tři postavené křižníky byly nasazeny ve druhé světové válce a byly v ní potopeny.
Stavba
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Karlsruhe_Beschreibung.svg/220px-Karlsruhe_Beschreibung.svg.png)
Celkem byly postaveny tři jednotky této třídy. Dva postavila loděnice Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven ve Wilhelmshavenu a jeden loděnice Deutsche Werke v Kielu. Stavba probíhala od roku 1926, přičemž do služby byly křižníky zařazeny v letech 1929–1930.
Jednotky třídy Königsberg:[1]
Jméno | Loděnice | Založení kýlu | Spuštěna | Vstup do služby | Poznámka |
---|---|---|---|---|---|
Königsberg | Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven | 1926 | 26. března 1927 | 17. dubna 1929 | Dne 10. dubna 1940 potopen. |
Karlsruhe | Deutsche Werke, Kiel | 1926 | 20. srpna 1928 | 6. listopadu 1929 | Dne 9. dubna 1940 potopen. |
Köln | Kriegsmarinewerft Wilhelmshaven | 1926 | 23. května 1928 | 15. ledna 1930 | Dne 30. března 1945 potopen. |
Konstrukce
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/K%C3%B6nigsberg_2.jpg/220px-K%C3%B6nigsberg_2.jpg)
Výtlak křižníků byl Versailleskou smlouvou omezen na 6000 t, a proto u nich byla použita některá moderní řešení v podobě elektrického svařování trupu či třídělových věží. Hlavní výzbroj tvořilo devět 150mm kanónů umístěných ve třídělových věžích. Pro tuto třídu bylo typické, že dvě z nich byly umístěny na zádi. Menší řáže zastupovaly 88mm, 37mm a 20mm kanóny. Nést mohly 120 min. Na jejich palubě se nacházely dva hydroplány. Pohonný systém tvořily dvě turbínová soustrojí a šest kotlů. Nejvyšší rychlost dosahovala 32 uzlů.
Osudy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/K%C3%B6ln_1945_a155038.jpg/220px-K%C3%B6ln_1945_a155038.jpg)
Všechny tři jednotky bojovaly ve druhé světové válce a byly v ní zničeny. První velkou bojovou akcí těchto křižníků byla německá invaze do Norska – Operace Weserübung. Hned v prvních dvou dnech operace přitom byly dva z nich potopeny. Karlsruhe byl 9. dubna 1940 potopen torpédem britské ponorky HMS Truant. Königsberg byl 10. dubna 1940 v Bergenu potopen třemi zásahy britských střemhlavých bombardérů Blackburn Skua. Köln operoval většinu války na Baltu. 30. dubna 1945 ho v Kielu zničil britský nálet.
Odkazy
Reference
Literatura
- PEJČOCH, Ivo; NOVÁK, Zdeněk; HÁJEK, Tomáš. Válečné lodě 4. Praha: Naše vojsko, 1993. 374 s. ISBN 80-206-0357-3.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu třída Königsberg na Wikimedia Commons
Německé třídy válečných lodí z období druhé světové války | |
---|---|
Letadlové lodě: | Graf Zeppelin • SeydlitzX |
Bitevní lodě a bitevní křižníky: | Deutschland • Scharnhorst • Bismarck • HX |
Těžké křižníky: | Deutschland • Admiral Hipper |
Lehké křižníky: | Gazelle • Emden • Königsberg • Leipzig • MX • Spähkreuzer 1938X |
Torpédoborce: | Zerstörer 1934 • Zerstörer 1936 • Zerstörer 1936A • Zerstörer 1936B • Zerstörer 1936CX • Zerstörer 1938AX • Zerstörer 1938BX • Zerstörer 1942X • Zerstörer 1944X |
Torpédovky: | |
Ponorky: | |
K-Verband: | |
Pomocné křižníky: | Orion • Atlantis • Widder • Thor • Pinguin • Stier • Komet • Kormoran • Michel • Coronel • Hansa |
Ostatní: | třída F • třída M • Schnellboot • Räumboot |
X – stavba zrušena, nedokončeno |