Nagydorog
![]() | Ez a szócikk Nagydorogról szól. Hasonló címmel lásd még: Dorog (egyértelműsítő lap). |
Nagydorog | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Paksi | ||
Jogállás | nagyközség | ||
Polgármester | Borbélyné Töttösi Ágnes (független)[1] | ||
Jegyző | Dr. Orova Dániel | ||
Irányítószám | 7044 | ||
Körzethívószám | 75 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2462 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 61,39 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 41,44 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Nagydorog Pozíció Tolna vármegye térképén | |||
Nagydorog weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nagydorog témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nagydorog nagyközség Tolna vármegye Paksi járásában.
Fekvése
Tolna vármegye északi felén fekszik, Pakstól 20 kilométerre nyugatra, Cecétől 18 kilométerre délre. Áthalad rajta a Szekszárdot Székesfehérvárral összekötő 63-as főút és a Paks-Sárszentlőrinc közti 6232-es út; Györkönnyel a 6236-os út kapcsolja össze. A MÁV 46-os számú Sárbogárd–Bátaszék-vasútvonala a település nyugati részén halad el, Nagydorog vasútállomás közúti megközelítését a 6232-es útból kiágazó 62 315-ös út biztosítja. Országos közútként számozódik még, mint öt számjegyű mellékút, a 62 902-es út is; ez az alig 200 méter hosszú útszakasz a 63-as főútból tér ki és a Kossuth tér háromszög alakú parkját határolja nyugat felől.
Története
A település első írásos említése 1397-ből származik. Zsigmond király ekkor adta a Kanizsai családnak a simontornyai várat és a hozzátartozó birtokokat, melyek közt Dorog is megtalálható. Később, a 15. század folyamán a falu a Garay család tulajdona lett, majd a török időkben többször cserélt gazdát. Ez idő alatt rövid ideig el is néptelenedett. A 16. század közepétől erős református közösség szerveződött Sztárai Mihály kezdeményezésére. Mária Terézia uralkodása alatt iskola épült Györkönyben. 1777-től a Széchényi család tulajdonába került a település. A család kastélyt, víztornyot, malmot, villanytelepet, szeszgyárat épített. 1883-ban épült meg a vasútvonal, mely bekapcsolta a községet a vasúti közlekedésbe.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Dr. Heidecker Péter (független)[3]
- 1994–1998: Pinczési László (független)[4]
- 1998–2002: Pinczési László (független)[5]
- 2002–2006: Dobri István (független)[6]
- 2006–2010: Dobri István (független)[7]
- 2010–2014: Veres Imre (független)[8]
- 2014–2019: Kovács György (független)[9]
- 2019–2024: Borbélyné Töttösi Ágnes (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 2591 | 2584 | 2576 | 2467 | 2456 | 2462 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,8%-a magyarnak, 8% cigánynak, 0,2% horvátnak, 3,4% németnek, 0,7% románnak, 0,2% szerbnek mondta magát (8,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 38,5%, református 26,5%, evangélikus 4,7%, felekezeten kívüli 9,4% (14,1% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 92,4%-a vallotta magát magyarnak, 3,9% cigánynak, 1,9% németnek, 0,2% románnak, 0,2% szlováknak, 0,1-0,1% szerbnek, görögnek, és horvátnak, 0,9% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 27,6% volt római katolikus, 20,4% református, 4,7% evangélikus, 7,2% egyéb keresztény, 1,1% egyéb katolikus, 10,6% felekezeten kívüli (28,3% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
- Falumúzeum
- Banai erdő, benne a Banai tó
- Kalap- és Sipkamúzeum
- Stockinger Artúr 20 évig — 1974-től 1994-ig — volt Nagydorog plébánosa. Szenvedélyes sapka- és kalapgyűjtő volt. Az ő hagyatéka a több mint száz darabból álló gyűjtemény a világ számos országából. Nemcsak gyűjtötte ezeket a kalapokat, de alkalomadtán hordta is őket.
- Szenes-legelő
- Református templom (1774)
- Római katolikus templom (1934)
- Széchenyi-kastély (1891/92)
- A kastély 1821-ben került Széchényi Lajos (István testvére) tulajdonába, majd a 19. század végén - 20. század elején átalakították.
- Víztorony (1891)
Népi ételek: pacsa, prósza, lakodalmi kujcsos.
Programok:
- Búcsú: augusztus 20.
Ismert emberek, akik Nagydoroghoz kötődnek
- Bajcsay Mária (1946–) színésznő
- Bánky Viktor (1899-1967) operatőr, filmrendező (Bánky Vilma testvére)
- Bánky Vilma (1901–1991) némafilmszínész
- Benedek Mihály (1784–1821) református püspök, prédikátor, főjegyző[12]
- Kopré József (1919-2000) író, költő, tanár
Községünk gasztronómiája a médiában
- Ízőrzők
Az Ízőrzők film készítésének kulisszatitkai: Nagydorogon forgatott az Ízőrzők c. műsor stábja
- Gasztromegye - Nagydorog
Nagydorog anno - érdekességek az elmúlt évtizedekből
- Nagydorogi Általános Iskola és Gimnázium. A 60-as és 70-es években az általános iskolának nappali és esti gimnáziumi osztályai is működtek.
- A Paksi úton Mezőgazdasági szeszgyár működött a SZOV (Szeszipari Országos Vállalat) tagjaként. Elsősorban gabonából, időnként bakonyi burgonyából főztek 96 %-os tisztaszeszt.
- A Dohánybeváltó és fermentáló üzemet a népnyelv "magazin"-nak hívta. A bejárati kapuja mellett volt a község első ártézi kútja.
- A 70-es években az Új Barázda mgtsz saját dohánylevél termelését önállóan szárította.
- A jelentős mennyiségű dohánytermelés miatt a községben önálló Pénzügyőrség (pénzügyőri szakasz) is működött (A Szovjet hősi emlékművel szemben).
Képgaléria
Jegyzetek
- ↑ a b Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 3.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 13.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 29.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 29.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 29.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. október 16.)
- ↑ Nagydorog települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 15.)
- ↑ Nagydorog Helységnévtár
- ↑ Nagydorog Helységnévtár
- ↑ Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon. Szerk. Ladányi Sándor. 3. jav., bőv. kiadás. Budapest: Magyarországi Református Egyház Zsinati Irodája. 1977. 66. o. ISBN 963-7030-15-8
További információk
- Nagydorog Nagyközség Honlapja. www.nagydorog.hu
- NagydorogTv a YouTube-on
- Nagymányok – Térkép Kalauz
- Kalap és Sipkamúzeum Archiválva 2011. november 19-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A nagydorogi dohánybeváltó
Kapcsolódó szócikkek
Magyarország-portál
Földrajzportál