Johan Matthæus Buschmann
Johan Matthæus Buschmann | |||
---|---|---|---|
Født | 25. feb. 1779![]() | ||
Død | 4. mars 1844![]() | ||
Nasjonalitet | Norge |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Grunnloven_av_1814_-_Olavsjubileet_1930.jpg/250px-Grunnloven_av_1814_-_Olavsjubileet_1930.jpg)
Johan Matthæus Buschmann (født 25. februar 1779 i Trondheim, død 4. mars 1844 i Christiania) er lite kjent for sin rolle i forbindelse med 17. mai-grunnloven i Norge.[1][2]
I 1814 var Buschmann student og informator. Det ble laget flere utkast til 17. mai-grunnloven, og skriftanalyser avdekket at det endelige forslaget ble renskrevet av Buschmann. Det er eksemplaret Buschmann renskrev, som ble undertegnet av grunnlovsfedrene.[1][2]
Buschmann var sønn av konsumpsjonsadministrator Søren Buschmann (død 71 år gammel i 1795) og Mette Svaboe (død 27 år gammel i 1779). Buschmann var kopist i Marinedepartementets (7. departement) revisjonskontor fra 1. januar 1815 til 1. juli 1818 da han ble ansatt som sekretær eller korrespondent i Norges Banks avdeling i Christiania. Han sluttet i stillingen i Norges Bank 31. mai 1832 uten pensjon. Etter dette har det vært vanskelig å finne opplysninger om Buschmann.[1] Han døde 4. mars 1844 i Christiania.[3]
Det var lenge ukjent hvem som renskrev det eksemplaret som ble undertegnet. Arkivarene Odd Sandaker og Egil Øvrebø ved Riksarkivets Eldre avdeling gikk systematisk gjennom journalsaker fra Statssekretariatet i 1814 og lette etter dokumenter med en håndskrift som var identisk med skriften i grunnlovseksemplaret i Stortinget og lyktes med å identifisere skriveren som Johan Matthæus Buschmann.[2]
Det originale eksemplaret av grunnloven av 17. mai 1814 oppbevares i stortingsarkivet bak tykke murer og tunge dører, i et rom med stabil temperatur og luftfuktighet, for å bremse den naturlige nedbrytinga som alltid finner sted. Originaldokumentet egner seg ikke for utstilling, men Stortinget viser en elektronisk kopi på sine hjemmesider.[4]
Referanser
- ^ a b c Brev til Stortinget ved Arkivar Tor Kindingsland, 11. august 1970. I Riksarkivets kopibok 136, 2. halvår 1970
- ^ a b c Jørgen H. Martinsen (2012). «3». Arkivteori - en innføring (Riksarkivarens skriftserie 36). Oslo: Riksarkivaren. s. 151-152. ISBN 978 82 548 0118 5. «Martinsen oppgir som kilde: Brev til Stortinget ved Arkivar Tor Kindingsland, 11. august 1970. I Riksarkivets kopibok 136, 2. halvår 1970, s. 761-762»
- ^ «Vår Frelsers menighet, Ministerialbok nr. 24 (1833-1846), Døde og begravede 1844, side 881». Digitalarkivet. Besøkt 11. oktober 2013.
- ^ «Dokumentet Grunnlova av 17. mai 1814». Stortinget. 20.10.2011. Besøkt 9. september 2013.
- v
- d
- r
- Napoleonskrigene
- Danmark-Norge
- Finskekrigen
- Enevelde
- Kielfreden
- Carsten Anker
- Peder Anker
- Peter Anker
- Christian Ditlev Adolph Arenfeldt
- Frederik Julius Bech
- Christoffer Anker Bergh
- Ludvig Frederik Brock
- Christian Frederik
- Jonas Collett
- Hans Hagerup Falbe
- Johan Friedrich Wilhelm Haffner
- Frederik Gottschalk von Haxthausen
- Poul Christian Holst
- Otto Lütken
- Jacob Nielsen
- Hans H. Rode
- Marcus Gjøe Rosenkrantz
- Johannes Klingenberg Sejersted
- Mathias Sommerhielm
- Georg Sverdrup
- Carsten Tank
- Niels Treschow
- Ole Olsen Amundrød
- Peder Anker
- Ole Rasmussen Apeness
- Peder Paulsen Balke
- Claus Bendeke
- Omund Bjørnsen Birkeland
- Gustav Peter Blom
- Sivert Bratberg
- Thomas Bryn
- Didrich von Cappelen
- Henrik Carstensen
- Wilhelm Frimann Koren Christie
- Peder Jørgen Cloumann
- Johan Collett
- Carl Adolph Dahl
- Jacob Hersleb Darre
- Christian Adolph Diriks
- Niels Fredriksen Dyhren
- Syvert Amundsen Eeg
- Just Henrik Ely
- Jens Erichstrup
- Petter Johnsen Ertzgaard
- Ole Olsen Evenstad
- Jens Schow Fabricius
- Christian Magnus Falsen
- Palle Fleischer
- Richard Floer
- Lars Larsen Forsæth
- Helmer Andersen Gjedeboe
- Brynjel Andersen Gjerager
- Hans Jacob Grøgaard
- Anders Hansen Grønneberg
- Pål Torssønn Harildstad
- Hans Haslum
- Diderich Hegermann
- Andreas Michael Heiberg
- Frederik Heidmann
- Iver Hesselberg
- Hieronymus Heyerdahl
- Peder Pederssønn Hjermann
- Christopher Borgersen Hoen
- Ole Elias Holck
- Christian Horneman
- Peter Ulrik Magnus Hount
- Talleiv Olsson Huvestad
- Enevold Steenblock Høyum
- Ole Svendsen Iglerød
- Lars Johannes Irgens
- Georg Burchard Jersin
- Peder Johnsen
- Erich Haagensen Jaabech
- Andreas Aagaard Kiønig
- Christian Christensen Kollerud
- Thomas Konow
- Arnoldus von Westen Sylow Koren
- Hilmar Meincke Krohg
- Even Thorkildsen Lande
- Jacob Erik Lange
- Thor Reiersen Lilleholt
- Niels Johannesen Loftesnæs
- Gabriel Lund
- Teis Lundegaard
- Anders Lysgaard
- Osmund Andersen Lømsland
- Severin Løvenskiold
- Zacharias Mellebye
- Fredrik Meltzer
- Hans Midelfart
- John Moses
- Frederik Motzfeldt
- Peter Motzfeldt
- Christen Mølbach
- Alexander Christian Møller
- Ole Clausen Mørch
- Nicolai Nielsen
- Hans Hein Nysom
- Lars Andreas Oftedahl
- Christopher Frimann Omsen
- Daniel Frederik Petersen
- Peter Blankenborg Prydz
- Anders Rambech
- Eilert Waldemar Preben Ramm
- Asgaut Olsen Regelstad
- Jonas Rein
- Andreas Rogert
- Jens Rolfsen
- Peder Valentin Rosenkilde
- Gullik Madsen Røed
- Nicolai Scheitlie
- Daniel Larsen Schevig
- Frederik Schmidt
- Peter Schmidt
- Henrik Frederik Arild Sibbern
- Valentin Sibbern
- Hans Jacob Stabel
- Frederik Wilhelm Stabell
- Paul Steenstrup
- Carl Stoltenberg
- Jens Stub
- Georg Sverdrup
- John Hansen Sørbrøden
- Even Thorsen
- Ole Knudsen Tvedten
- Elling Olsson Walbøe
- Herman Wedel-Jarlsberg
- Nicolai Wergeland
- Georg Ulrich Wasmuth
- Lauritz Weidemann
- Gregers Winther Wulfsberg
- Helge Ellingsen Waagaard
- Jacob Aall
- Jørgen Aall
Portal: Norge i 1814