Újlőrincfalva
Újlőrincfalva | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Heves | ||
Járás | Füzesabonyi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Zsebe Zsolt (független)[1] | ||
Irányítószám | 3387 | ||
Körzethívószám | 36 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 196 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 4,22 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 48,08 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Újlőrincfalva Pozíció Heves vármegye térképén | |||
Újlőrincfalva weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Újlőrincfalva témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Újlőrincfalva község Heves vármegye Füzesabonyi járásában.
Fekvése
A Tisza folyó jobb partján fekszik, a Tisza-tó közelében. Közigazgatásilag a határai között terül el az egykori Kiskörei-víztározó területének közel egynegyede, mely területnek nagy része a Hortobágyi Nemzeti Park oltalma alá esik. Északnyugati határai között viszont két másik, nagyobbacska terület egy egészen más, védelemre érdemes élőhelytípusba tartozik: ezek a Hevesi Füves Puszták Tájvédelmi Körzet részei.
Tulajdonképpen csak két települési szomszédja van: északkelet felől Poroszló, délnyugat felől pedig Sarud, kiterjedt külterületei révén azonban határos még Besenyőtelekkel és Tiszanánával, valamint a folyó túlpartján elhelyezkedő Tiszafüreddel, Tiszaszőlőssel, Tiszaderzzsel és Abádszalókkal is.
Megközelítése
Csak közúton érhető el, Sarud vagy Poroszló érintésével, a 3213-as úton. Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget a Debrecen–Füzesabony-vasútvonal Poroszló vasútállomása kínálja, mintegy 5 kilométerre északkeletre.
Nevének eredete
Nevét Schlauch Lőrincz püspök után kapta, aki az 1876-os árvíz után saját birtokán adott helyet Tisza-halász egész lakosságának áttelepítésére.
Története
Újlőrinczfalva régen nem mai helyén, hanem a „Cserőközben”, a Tisza egyik morotvájában (szigetében) feküdt. A falu az egri püspökség ősi birtokai közé tartozott; a püspökség 1261 évi megerősítő-levelében az egri egyház legrégibb birtokai között Halaz in Chereukuz alakban írva említették először, később pedig Tisza-Halász néven említették az oklevelek.
Az 1546. évi összeírás szerint az egri püspökség földesúri hatósága alá tartozott, 11 portával, ebből 7 adóköteles és 4 adómentes volt. 1549-ben 6, 1552-ben 5 portát írtak itt össze. Az 1554. évi adóösszeírásban pedig már az elpusztult helységek között tartották számon. 1564-ben már újra mint lakott hely szerepelt, ekkor 6 portával vették fel az összeírásba.
1612-ben Mező János és Török Bálint birtoka volt, akik a nádortól nyerték adományba, mikor az 1609 évi 10. törvénycikk értelmében a püspöki birtokokat a kincstár kezelésébe vették és Ónod és Szendrő szükségleteire rendelték fordítani. Az 1670-es évek közepén a falut a rablóktól való félelem következtében lakosai elhagyták. 1693-ban az egri püspök pusztájaként szerepelt az összeírásban.
Az 1876. évi nagy árvíz után Schlauch Lőrinc szatmári püspök volt a falu birtokosa, aki a községet a pusztahidvégi pusztára telepítette és a kitelepítő püspök nevéről elsőre Lőrincfalvának, majd Újlőrincfalvának nevezték el.
1804-ben a szatmári püspökség birtokába került. Jelenlegi nevét az 1903 évi 23.197 számú belügyminiszteri rendelet állapította meg. A 20. század elején legnagyobb birtokosai a szatmári püspökség, gróf Nemes Vinczéné, a tiszanánai gazdák, Losonczy Mihály és Borbély Géza voltak, és Heves vármegye Tiszafüredi járásához tartozott az 1950-es megyerendezésig.
1910-ben 429 magyar lakosa volt. Ebből 276 római katolikus, 149 református volt.
A község területének több mint 2/3 része, így a régi Tiszahalász helye is víz alatt áll az 1970-es években megépült (akkor még Kiskörei-víztározónak nevezett) Tisza-tó megépítése miatt.
A település a rendszerváltás előtt társközségként működött Poroszló községgel közös tanácsi rendszerben.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Soltész András (MSZP)[3]
- 1994–1998: Soltész András (független)[4]
- 1998–2002: Soltész András (független)[5]
- 2002–2006: Soltész András Márton (független)[6]
- 2006–2010: Soltész András (független)[7]
- 2010–2014: Zsebe Zsolt (független)[8]
- 2014–2019: Zsebe Zsolt (független)[9]
- 2019–2024: Zsebe Zsolt (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 214 | 197 | 191 | 198 | 182 | 196 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91%-a magyarnak, 0,5% németnek, 0,9% románnak mondta magát (8,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,4%, református 12,7%, evangélikus 0,5%, felekezeten kívüli 10,8% (13,7% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 87,4%-a vallotta magát magyarnak, 3,3% cigánynak, 1,1% németnek, 1,1% románnak, 0,5% görögnek, 0,5% lengyelnek, 2,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 37,4% volt római katolikus, 11,5% református, 0,5% görög katolikus, 0,5% egyéb katolikus, 13,7% felekezeten kívüli (34,1% nem válaszolt).[12]
Nevezetességek
- Római katolikus templom, amelyet Kisboldogasszony tiszteletére szenteltek fel.
- Református templom
- Életfa-szobor
Testvértelepülés
Lőrincfalva, Erdély (Maros megye) (2003)
Łęka Opatowska, Lengyelország (2004)
Források
- Borovszky Samu: Heves vármegye
Jegyzetek
- ↑ a b Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 8.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 6.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 6.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 6.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
- ↑ Újlőrincfalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 13.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 26.)
- ↑ Újlőrincfalva Helységnévtár
- ↑ Újlőrincfalva Helységnévtár
További információk
- Irány Magyarország
- Földhivatalok Archiválva 2012. július 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Újlőrincfalva
Egerfarmos | Egerlövő | Poroszló |
Kömlő | | Tiszafüred |
Sarud | Sarud | Tiszaszőlős |
Magyarország-portál
Földrajzportál