Szilvásvárad
Szilvásvárad | |||
![]() | |||
Erdődy-Pallavicini-kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Heves | ||
Járás | Bélapátfalvai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szaniszló László (független)[1] | ||
Irányítószám | 3348 | ||
Körzethívószám | 36 | ||
Testvértelepülései | Lista Steglitz-Zehlendorf | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1406 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 42,91 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 37,82 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] | ||
Földrajzi középtáj | Bükk-vidék[3] | ||
Földrajzi kistáj | Északi-Bükk[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Szilvásvárad Pozíció Heves vármegye térképén | |||
Szilvásvárad weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szilvásvárad témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szilvásvárad község Heves vármegye Bélapátfalvai járásában, az Északi-Bükk területén, a tenger szintje felett mintegy 345 méter magasan található. A település Lillafüred mellett az egyik legismertebb bükki üdülőhely. A közeli Szalajka-völgy a Bükki Nemzeti Park része, természetvédelmi terület.
Fekvése, megközelítése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Map_of_Szilv%C3%A1sv%C3%A1rad.svg/210px-Map_of_Szilv%C3%A1sv%C3%A1rad.svg.png)
Az Eger–Putnok-vasútvonal, illetve a 2506-os és a 2508-as út mentén fekvő, elismert üdülőhely, ahol egy vasúti megállóhellyel (Szilvásvárad-Szalajkavölgy megállóhely) és egy vasútállomással (Szilvásvárad vasútállomás) rendelkezik; utóbbit a 2508-asból kiágazó 25 306-os közút szolgálja ki.
Története
Szilvásvárad igen régi település. A Bükk hegység környékén már a kőkori ember lakott: az Istállós-kői-barlangban az ásatások 35–40 000 éves leleteket hoztak napvilágra.
A vaskorszakban jelentek meg a község területén a szarmaták közé tartozó jazigok. Utánuk szláv népek települtek be, akiket később az avarok igáztak le. Jazig sírt egy út építése közben fedeztek fel. A leleteket (arany hajcsat, 24 gyöngyszem és egy bronz karperec) Papp László, Kengyel Zoltán és Gál Gyula mentette meg. A szlávok sáncokkal vették körül falvaikat – ezek némelyikét, mint például a falu határában lévő Töröksáncot később is használták, amint ezt az onnan előkerült ágyúgolyók, edények és fegyvermaradványok is mutatják. Szláv gyűrűvárra épült Gerennavár és Éleskővár – ezek romjai ma is láthatók. A település nevében megtalaláható „vár” szó is ezeknek a földváraknak köszönhető.
A honfoglalás után az Ug nemzetséghez tartozó vadászok lakták az Uppony, Dédes, Szilvásvárad közötti területet. Feltételezhető, hogy a 12. században a Miskóc nemzetségbe tartozó Borsok birtoka volt egészen 1332-ig, mikor is Károly Róbert a Széchyeknek adományozta. Ez időről ismerjük a község nevének írott az egri egyházmegye pápai tizedlajstromából, ahol földesúri jobbágyfaluként szerepel Warad – Warada – Wárad formában.
1365-ben I. Lajos kezébe kerül Éleskővár, Gerennavár és így Wárad is, így lakossága királyi várnép lett. 1373-ban a falu nevét már Zylvaswaradnak írták. 1438-ban a király a Palócziaknak adományozta a birtokot, így a falu ismét jobbágyfalu lett. A Palócziak magvaszakadtával a Perényiekhez került a birtok, és ők az "akié a föld, azé a vallás" elvén reformátussá térítették lakóit.
1666-ban az uradalom Keglevich Miklós gróf tulajdonába került, és egészen 1894-ig a Keglevich család tulajdonában is maradt. Ez idő alatt jelentek meg itt az első manufaktúrák: a Szalajka-völgyben keménycserépgyár és téglagyár, valamint üveghuták, vashámorok, hamuzsírfőzők üzemeltek. A Keglevichek idején épült a klasszicista stílusú református kerektemplom, az új grófi kastély, számos uradalmi épület, iskola és a református temető.
A Keglevichek után Erdődy Rudolf lett a település birtokosa, majd 1900-ban a cseh lovag Wessely vásárolta meg az ekkor a Szilvásnak nevezett területet, ahová ipari létesítményeket telepített:
- Bélapátfalván cementgyárat,
- 1912-ben Szilváson kőbányát sodronypályával, továbbá
- 1908-ban iparvasutat és mészüzemet.
Az iparvasúton keskeny nyomtávú kis gőzmozdony húzta a kocsikat, hordta a mészkövet a Szalajka-völgyben épített sodronypálya végállomásáról a mészüzembe.
1906-ban a magyar királyi belügyminiszter a falu nevét a mai formájára, Szilvásváradra módosította. 1914-től az új tulajdonos Pallavicini Alfonz Károly őrgróf lett. Ő építtette a katolikus kápolnát 1924-ben, és területet adományozott a katolikus temető létrehozásához. Ez idő tájt a turistáknak nem volt könnyű dolguk, ha a Szalajka-völgyben akartak barangolni, ugyanis a területet kerítéssel vették körül, és csak nehezen beszerezhető engedéllyel engedték be a látogatókat.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Kalapat_05.jpg/220px-Kalapat_05.jpg)
1948-ban a grófi birtokot államosították, a manufaktúrák megszűntek.
Szilvásvárad az 1950-es megyerendezésig Borsod vármegye Sajószentpéteri járásához tartozott, ekkor csatolták át Heves megye Egri járásához.
A lipicai ménest 1952-ben telepítették a Szilvásvárad fölötti Csipkéskútra. 1966 óta az egykori iparvasút kirándulóvonatként működik.
1971-74-ben megépült a Szalajka-völgyben az erdei múzeum. 1976-ban építették fel a Szalajka-völgy bejáratánál a lovas stadiont, majd 1980-ban a fedett lovardát, ahol minden évben lovas versenyeket rendeznek. 1983-ban nyitotta meg kapuit az Orbán-ház. Szilvásvárad volt a házigazdája:
- 1984-ben a fogathajtó világbajnokságnak,
- 1999-ben a III. Nemzeti Lovas Fesztiválnak és
- 2000-ben a II. Lovas Világtalálkozónak.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Egri Zoltán (SZDSZ)[4]
- 1994–1998: Egri Zoltán (független)[5]
- 1998–2002: Egri Zoltán (független)[6]
- 2002–2006: Antalné Filipcsényi Katalin (független)[7]
- 2006–2010: Szaniszló László (független)[8]
- 2010–2014: Szaniszló László (független)[9]
- 2014–2019: Szaniszló László (független)[10]
- 2019–2024: Szaniszló László (független)[1]
- 2024– :
Népesség
Lakosságszám[11] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1870 | 1 303 | — |
1880 | 1 061 | −2,05% |
1890 | 1 085 | 0,22% |
1900 | 1 079 | −0,06% |
1910 | 1 255 | 1,51% |
1920 | 1 315 | 0,47% |
1930 | 1 469 | 1,11% |
1941 | 1 438 | −0,19% |
1949 | 1 635 | 1,60% |
1960 | 1 965 | 1,67% |
1970 | 1 805 | −0,85% |
1980 | 1 869 | 0,35% |
1990 | 1 898 | 0,15% |
2001 | 1 892 | −0,03% |
2011 | 1 685 | −1,16% |
2018 | 1 594 | −0,79% |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/aiygtiwikg0ge8n698e3pljq2wu9aa4.png)
Népcsoportok
2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[12]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 78,5%-a magyarnak, 1% cigánynak, 0,8% németnek mondta magát (21,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 25,5%, református 28,1%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 12,6% (32,4% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 92,5%-a vallotta magát magyarnak, 0,9% németnek, 0,5% cigánynak, 0,1-0,1% románnak, ruszinnak, ukránnak és szlováknak, 3,9% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 24,6% volt római katolikus, 22,9% református, 0,9% görög katolikus, 0,4% evangélikus, 0,8% egyéb keresztény, 1,5% egyéb katolikus, 12,3% felekezeten kívüli (36,4% nem válaszolt).[14]
Nevezetességei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Szilvasvarad_klasszicista_Hild_Templom.jpg/210px-Szilvasvarad_klasszicista_Hild_Templom.jpg)
- Szalajka-völgy
- Fátyol-vízesés
- Istállós-kői-barlang
- Cserepes-kői-sziklaodú
- Kalapat-hegyi kilátó
- Bükk-vidéki őserdő
- Erdei múzeum
- Szilvásváradi Erdei Vasút
- Lovas múzeum
- lovas stadion
- Orbán-ház
- lipicai ménes
- református kerektemplom
- Erdődy-Pallavicini-kastély
- Börtönmúzeum
Képgaléria
-
-
- Az Orbán-ház
- Az erdei vasút gőzmozdonya
-
-
-
- A szilvásváradi Fátyol-vízesés
- A Szikla-forrás a Szalajka-völgyben
Jegyzetek
- ↑ a b Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 11.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
- ↑ Szilvásvárad települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Magyar települések lakosságszámának alakulása. Magyarország. (Hozzáférés: 2018. január 1.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 26.)
- ↑ Szilvásvárad Helységnévtár
- ↑ Szilvásvárad Helységnévtár
Források
- Gál Gyula: Szilvásvárad története című kézirata
- Szilvásvárad weboldala
További információk
- Szilvásvárad a funiq.hu-n
Bükkmogyorósd | Lénárddaróc | Nagyvisnyó |
Balaton (település) | | Bükki Nemzeti Park |
Bükkszentmárton, Bélapátfalva | Felsőtárkány | Bükki Nemzeti Park |
Magyarország-portál
Földrajzportál