Mikófalva
Mikófalva | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Heves | ||
Járás | Bélapátfalvai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Fónagy Gergely (független)[1] | ||
Irányítószám | 3344 | ||
Körzethívószám | 36 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 648 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 48,85 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 14,41 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Mikófalva Pozíció Heves vármegye térképén | |||
Mikófalva weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mikófalva témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![]() | Ez a szócikk Mikófalváról szól. Hasonló címmel lásd még: Szelepcsény. |
Mikófalva község Heves vármegye Bélapátfalvai járásában.
Fekvése
A Bükk-vidéken fekszik, Bélapátfalva nyugati szomszédságában. A további szomszédos települések: észak felől Balaton, északkelet felől Bükkszentmárton, délkelet felől Mónosbél, délnyugat felől Egerbocs, nyugat felől Egercsehi, északnyugat felől pedig Bekölce.
Megközelítése
Főutcája a 2510-es út, ezen érhető el Egercsehi-Bekölce felől. Északi és déli szomszédaival a 2507-es út, Bélapátfalva központjával pedig a 25 305-ös és 25 304-es számú mellékutak kapcsolják össze.
Déli határszélét érinti a Füzesabony–Putnok-vasútvonal is, de annak ott nincs megállási pontja, így a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget ma Bélapátfalva vasútállomás kínálja. Régebben a vasút a lakott területét is érintette, így 1922-től önálló megállóhelye is volt, de egy jelentősebb nyomvonal-korrekció során a falut érintő vonalszakaszt 1982 őszén megszüntették és elbontották (az egykori felvételi épületben utóbb postahivatal kapott helyet).
Története
Mikófalva egykor a Bél nemzetség ősi birtoka volt. A nemzetség a 13. század vége felé ősi birtokain, nemzetségi javakain megosztozott. Azt a részt, ahol a mai Mikófalva terül el, 1282-ben Rátót és II. Mikó kapták meg.
A település nevét II. Mikó-tól (1282–1327) vette, ő volt az aki a falut betelepítette és határait 1295-ben az ugyancsak a Bél nemzetségből származó Gergely fiaitól megvett birtokokkal gyarapította.
1413-ban a Rátoldfalviak birtoka volt, majd 1468-ban a Monyorósi családé lett, akinek itteni birtokait a Nádasdyak és az Ormányiak kapták meg.
1492-ben egy Nagy nevű család birtoka volt, amely Mikófalvi előnévet viselt.
1546-ban az adóösszeírás szerint több nemes családé volt, ekkor 4 adóköteles portát írtak itt össze, az 1546. évi adóösszeírás szerint több nemes család volt itt birtokos.
1693-ban Bekény János, Kelemen István, Kovács György, István, Mátyás, János és Albert birtoka volt.
1741-ben legnagyobb birtokosa Almássy János volt.
A 19. század elején az Almássyakon kívül a Bekény, Kovács, Kelemen, Zay, Rakovszky, Marton, Hellebront és Torma családok, továbbá gróf Keglevich Miklós voltak a település birtokosai, a 19. század közepén, az itt lévő nemesi birtokokat a Kovács és a Kelemen családok vásárolták meg.
A 20. század elején Heves vármegye Pétervásárai járásához tartozott.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/Mik%C3%B3falvai_Passi%C3%B3j%C3%A1t%C3%A9kok_-_1922_%283%29.tif/lossy-page1-220px-Mik%C3%B3falvai_Passi%C3%B3j%C3%A1t%C3%A9kok_-_1922_%283%29.tif.jpg)
Az első magyarországi passiójátékot Fejős Pál rendezte a Heves vármegyei Mikófalván, 1922-ben. A szereplők mikófalvaiak voltak, de fővárosi színészek is segítettek. A nézőtéren ötezren fértek el, a szereplőgárda pedig kétszáz fős volt, nem számítva a négyszáz tagú énekkart. 1922 áldozócsütörtökétől szeptember 17-ig huszonöt előadáson mintegy huszonötezer ember látta a Passiót. Mikófalván a templomban két falfestmény őrzi a passió emlékét: az utolsó vacsora és a Golgota hátterében a Bélkő csúcsa magasodik. A passiójátékok okán kapta meg 1922-ben az engedélyt a település a Füzesabony–Putnok-vasútvonalon fekvő egykori vasúti megállóhelye létesítésére.
Közélete
Polgármesterei
- 1990: Farkas Árpád (független)[3]
- 1990–1994: Kovács Flórián (független)
- 1994–1998: Kovács Flórián (független)[4]
- 1998–2002: Kovács Flórián (független)[5]
- 2002–2006: Kovács Flórián (független)[6]
- 2006–2010: Kelemen Károly (független)[7]
- 2010–2014: Kelemen Károly (független)[8]
- 2014–2019: Fónagy Gergely (független)[9]
- 2019–2024: Fónagy Gergely (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 748 | 722 | 698 | 668 | 656 | 648 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
1910-ben 1136 magyar lakosa volt. Ebből 1121 római katolikus volt.
A községben 2007-ben 722 fő élt és összesen 323 lakás volt.[10]
2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,4%-a magyarnak, 1% cigánynak mondta magát (15,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 63%, református 3%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 6,6% (26,2% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 92,1%-a vallotta magát magyarnak, 1,1% cigánynak, 0,8% németnek, 0,2% ukránnak, 1,4% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 57,6% volt római katolikus, 4,9% református, 0,5% görög katolikus, 0,5% evangélikus, 1,4% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 7% felekezeten kívüli (27,1% nem válaszolt).[13]
Nevezetességek
- Római katolikus temploma a 18. század elején épült.
- Népi műemlékház és kovácsműhely
Források
- Borovszky Samu: Heves vármegye
Jegyzetek
- ↑ a b Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 10.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 24.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 22.)
- ↑ Mikófalva települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 12.)
- ↑ Agglomerációs településrészek. teszir.hu. [2015. november 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. november 16.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. [2010. január 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. július 26.)
- ↑ Mikófalva Helységnévtár
- ↑ Mikófalva Helységnévtár
Külső hivatkozások
Bekölce | Balaton | Bükkszentmárton |
Egercsehi | | Bélapátfalva |
Egerbocs | Egerbakta | Mónosbél |
Magyarország-portál
Földrajzportál