Hollóháza
Hollóháza | |||
![]() | |||
Légifotó | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Sátoraljaújhelyi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Füzériné Odrobina Gabriella (független)[1] | ||
Irányítószám | 3999 | ||
Körzethívószám | 47 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 796 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 332,2 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 2,36 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] | ||
Földrajzi középtáj | Tokaj–Zempléni-hegyvidék[3] | ||
Földrajzi kistáj | Központi-Zemplén[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Hollóháza Pozíció Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye térképén | |||
Hollóháza weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hollóháza témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hollóháza porcelánjáról híres község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Sátoraljaújhelyi járásban. 236 hektáros kiterjedésével a vármegye második legkisebb közigazgatási területű települése.[4]
Fekvése
Az Eperjes–Tokaji-hegység (ezen belül a Zempléni-hegység) egyik völgyében terül el. A megyeszékhelytől, Miskolctól közúton 81 kilométerre északkeletre, Sátoraljaújhelytől 28 kilométerre északnyugatra, a magyar-szlovák határtól 3,5 kilométerre délre fekszik.
Közigazgatási határszélét szinte minden irányból Füzérhez tartozó külterületek veszik körül, csak azért nem tekinthető Füzér enklávéjának, mert egy-egy rövidke szakaszon határos Füzérkomlóssal és a már Szlovákiához tartozó Eszkárossal (Skároš) is.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Map_of_NE_Borsod-Zempl%C3%A9n.png/210px-Map_of_NE_Borsod-Zempl%C3%A9n.png)
A környező települések: nyugaton Kéked (8 km) és Pányok, északon Eszkáros (Szlovákia, 7 km), keleten Füzér (9 km), délkeleten Füzérkomlós (5 km) és Filkeháza (9 km), délen Nyíri, délnyugaton Telkibánya. A legközelebbi városok: Pálháza (12 km) és Gönc (21 km).
Megközelítése
Csak közúton közelíthető meg, Kéked vagy Füzérkomlós érintésével a 3719-es úton, illetve az országhatár szlovák oldala felől a 37 124-es számú mellékúton.
Története
A terület a honfoglalás óta lakott, 1270-ben említik először. A füzéri várhoz tartozott. Nevét a pálos rend címerállatáról, a hollóról kapta, de a középkorban Felsőkomlós néven is ismerték. A 17. században elnéptelenedett.
I. Lipót a Károlyi családnak adományozta a területet. Ők szlovák telepeseket telepítenek a faluba. 1777-ben üveghutát alapítanak Hollóházán, ez a mai gyár elődje. A 19. században a kis üveghuták már nem tudják felvenni a versenyt a nagyüzemekkel, így a szomszédos Telkibánya példájára Hollóháza hutáját kőedénygyárrá alakítják át. 1956-ban fokozatosan áttértek a porcelángyártásra. Hollóházán található az Országos Kéktúra keleti végpontja.
1920-ban a település egy nagyon rövid ideig Csehszlovákiához tartozott, kivéve a porcelángyárat, amely marad Magyarországon. Ennek oka az volt, hogy a trianoni békeszerződés viszonylag laza körülírással határozta itt meg a határt ("a helyszínén megállapítandó vonal, amely általában a keletre fekvő Ronyva és a nyugatra fekvő Bózsva medencéinek vízválasztó vonalát követi, azonban Pusztafalutól körülbelül 2 km-re keletre halad, a 869. magassági pontnál délnyugat felé fordul, a 424. magassági pontnál a kassa-sátoraljaujhelyi országutat átvágja és Abaújnádastól délre halad") A gyárat akkor tulajdonló Károlyi család közbenjárására határkorrekciót végeztek el a területen, így két hét után a település is visszakerült Magyarországra.[5]
2010. december 17-én helyezték forgalomba az 1 740 387 eurós beruházással elkészült, a szomszédos Eszkárosra vezető közutat.[6]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Novák Ferenc (HVK)[7]
- 1994–1998: Novák Ferenc (független)[8]
- 1998–2002: Smuczer Miklós (független)[9]
- 2002–2006: Koleszár Sándor (független)[10]
- 2006–2010: Koleszár Sándor (független)[11]
- 2010–2014: Koleszár Sándor (független)[12]
- 2014–2019: Hegedűsné Lovas Adrienn (független)[13]
- 2019–2024: Füzériné Odrobina Gabriella (független)[14]
- 2024– : Füzériné Odrobina Gabriella (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 845 | 821 | 820 | 735 | 724 | 796 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben település lakosságának 96%-a magyar, 4%-a szlovák nemzetiségűnek vallotta magát.[15]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,4%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 10,5% szlováknak mondta magát (4,1% nem válaszolt; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 75,9%, református 7,2%, görögkatolikus 3,1%, evangélikus 0,4%, felekezeten kívüli 3,3% (9,6% nem válaszolt).[16]
2022-ben a lakosság 80,5%-a vallotta magát magyarnak, 18,1% szlováknak, 0,1-0,1% ukránnak, szlovénnek, görögnek, horvátnak, lengyelnek és cigánynak, 1,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (12,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 54% volt római katolikus, 7,2% református, 3,2% görög katolikus, 0,7% egyéb keresztény, 0,6% evangélikus, 0,3% ortodox, 3% felekezeten kívüli (29,8% nem válaszolt).[17]
Látnivalók
- Porcelánmúzeum
- Szent László katolikus templom, Csaba László építész alkotása[18]
Képgaléria
- Légifotók a településről
-
- Szent László-templom (1964-1967 között épült)
- A Kéktúra végpontja Hollóházán
Jegyzetek
- ↑ a b Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 6.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ [1]
- ↑ Megosztom, 2018 02 14 15:26: 360 fokos videó: A hollóházi porcelángyártást két hétre kettévágta Trianon (magyar nyelven). BOON. [2020. október 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 11.)
- ↑ Forgalomba helyezzük a Hollóháza-Skáros összekötő utat. Nemzeti Infrastruktúra ZRt. honlapja. (Hozzáférés: 2010. december 17.)[halott link]
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Cite web-hiba: az url paramétert mindenképpen meg kell adni! (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 6.)
- ↑ Hollóháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. augusztus 4.)
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként
- ↑ Hollóháza Helységnévtár
- ↑ Hollóháza Helységnévtár
- ↑ Hollóháza, Szent László-templom (1964-1967)
További információk
- Hollóháza honlapja
Magyarország-portál
Földrajzportál