Sajókápolna
Sajókápolna | |||
![]() | |||
Műemlék református templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Miskolci | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Tőzsér György (független)[1] | ||
Irányítószám | 3773 | ||
Körzethívószám | 48 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 363 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 38,34 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,51 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] | ||
Földrajzi középtáj | Bükk-vidék[3] | ||
Földrajzi kistáj | Tardonai-dombság[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Sajókápolna Pozíció Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sajókápolna témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Sajókápolna község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Miskolci járásban.
Fekvése
Sajószentpétertől délnyugatra, a parasznyai völgy alján fekszik. További szomszédos települések: délkelet felől Sajóbábony, dél felől Sajólászlófalva, délnyugat felől Kondó, északnyugat felől pedig Alacska.
Megközelítése
Csak közúton érhető el, Parasznya vagy Sajószentpéter felől, mindkét irányból a 2517-es úton. Főutcája a 25 131-es számú mellékút.
Története
Sajókápolna nevét 1317 és 1342 között említette először oklevél p. Kapolna írásmóddal, mikor Károly Róbert király megerősítette vásárolt birtokukban Vilyam fiait: Jánost, Lászlót és Mihályt.
1332-ben Szent Mártonról elnevezett egyházát is említették, melynek papja a pápai tizedjegyzék szerint ez évben 5 garas pápai tizedet fizetett.
1910-ben 491 lakosából 488 magyar volt. Ebből 35 római katolikus, 450 református volt.
A 20. század elején Borsod vármegye Sajószentpéteri járásához tartozott.
Főbb közigazgatás-történeti adatok 1900 óta | |
---|---|
Neve | |
1906-ig | Kápolna |
1906 óta | Sajókápolna |
Rangja | |
1950-ig | kisközség, körjegyzőségi székhely |
1950–1969 | önálló tanácsú község |
1969–1981 | községi közös tanács székhelye |
1981–1990 | Parasznya községi közös tanács társközsége |
1990 óta | község |
Tárközségei | |
1969–1981 | Kondó, Sajólászlófalva |
Területi beosztása | |
1923-ig | Borsod vármegye, Sajószentpéteri járás |
1923–1938 | Borsod, Gömör és Kishont k.e.e. vármegye, Sajószentpéteri járás |
1938–1945 | Borsod vármegye, Sajószentpéteri járás |
1945–1950 | Borsod-Gömör vármegye, Sajószentpéteri járás |
1950–1983 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Miskolci járás |
1984–1990 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Miskolci városkörnyék |
1990–2022 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye |
1994–2014 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Miskolci kistérség |
2013–2022 | Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Miskolci járás |
2023– | Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye, Miskolci járás |
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Sándor József (független)[4]
- 1994–1998: Sándor József (független)[5]
- 1998–2002: Sándor József (független)[6]
- 2002–2006: Vass Lajos Sándor (független)[7]
- 2006–2010: Vass Lajos (független)[8]
- 2010–2014: Vass Lajos Sándor (független)[9]
- 2014–2019: Faragó Ilona (független)[10]
- 2019–2024: Tőzsér György (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 407 | 408 | 408 | 382 | 376 | 363 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 80,7%-a magyarnak, 1,8% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (19,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 11%, református 44,4%, görögkatolikus 1%, felekezeten kívüli 8,1% (35,5% nem válaszolt).[12]
2022-ben a lakosság 91,8%-a vallotta magát magyarnak, 1,3% cigánynak, 1,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 14,1% volt római katolikus, 39,1% református, 1,9% görög katolikus, 0,5% egyéb keresztény, 0,3% evangélikus, 10,1% felekezeten kívüli (33,2% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
- Késő barokk református templom
- Pilóta-emlékmű
- Repülőmúzeum
Jegyzetek
- ↑ a b Sajókápolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 9.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Sajókápolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Sajókápolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 30.)
- ↑ Sajó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 12.)
- ↑ Sajó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 12.)
- ↑ Sajó települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 12.)
- ↑ Sajókápolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Sajókápolna települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 30.)
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként
- ↑ Sajókápolna Helységnévtár
- ↑ Sajókápolna Helységnévtár
Külső hivatkozások
- A Sajókápolnai Református Egyházközségről[halott link]
- A műemlék református templom a Műemlékem.hu-n
Földrajzportál
Magyarország-portál