Nadántelek
Nadántelek (Nădar) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Hagymádfalva |
Rang | falu |
Községközpont | Hagymádfalva |
Irányítószám | 417533 |
SIRUTA-kód | 31244 |
Népesség | |
Népesség | 219 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | - |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nadántelek (románul Nădar) falu Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
Szalárdtól keletre, a Réz-hegység nyúlványaihoz tartozó Homoród-hegy alatt, Hagymádfalva északnyugati szomszédjában fekvő település.
Története
A falu nevét 1400-ban említette először oklevél Nadantelek néven.
1421-ben Nadanthelek, 1692-ben Nadan-Telek, 1808-ban Nadántelek, Nadáriu, 1913-ban Nadántelek néven írták.
A falu a Csáky család birtokai közé tartozott.
1461-ben Ladanthelke Csáky Ferenc bihari ispán birtoka volt.
A 19. század elején a Balku és a Fényes családok birtoka volt
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
Nadánytelek, románul Nadár, Bihar vármegyében, egy dombon, 8 római katholikus, 18 református, 6 zsidó, 162 görög katholikus lakossal, s anyatenplommal. Birják: Fénysos, Imre, Lázár, id. Fényes Károly, Domokos Zsigmon, Jánky László, Miskolczy Imre, Középesy Gyula, Szodoray Farkasné, és Sándor, Nyéky Lajos, Balku József, Szabó József.
1910-ben 293 lakosából 25 magyar, 267 román volt. Ebből 6 fő római katolikus, 269 görögkatolikus, 6 református, 6 görögkeleti ortodox, 6 izraelita volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Szalárdi járásához tartozott.
A 2002-es népszámláláskor 212 lakójából 207 fő (97,7%) román nemzetiségű, 5 fő (2,3%) cigány etnikumú volt.
Nevezetességek
- Görögkatolikus temploma 1784-ben épült.
Források
- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Vistai András János: Tekintő – erdélyi helynévkönyv
Hivatkozások
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap