Váradpósa
Váradpósa (Păușa) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Nagyürögd |
Rang | falu |
Községközpont | Nagyürögd |
Irányítószám | 417351 |
SIRUTA-kód | 30201 |
Népesség | |
Népesség | 289 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 12 [1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 140 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Váradpósa témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Váradpósa (régebben Pósa, románul Păușa) falu Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
Nagyváradtól délnyugatra fekvő település.
Története
Váradpósa Árpád-kori falu. Nevét 1291–1294 között már említette oklevél in Posalaka' alakban.
1319-ben Pausam, Pausa, 1332–1337 között Pasa, 1482-ben Pousa, 1808-ban Pósa vel Poósa h., Pausa val. 1913-ban Váradpósa néven írták.
1291–1294 már egyháza is volt, papja ekkor 1 unciát adott a püspöknek, 1332-1337 között a pápai tizedjegyzék szerint pedig papja évi 16 garas pápai tizedet fizetett.
Pósa az Árpád-korban egy örökös nélkül elhalt ember birtoka volt, melyet Károly Róbert király 1319-ben Hontpázmány nemzetségbeli Gergely fia István királyi apródnak adott Som és Somogy nevű tartozékaival együtt.
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
Bihar vármegyében, dombos és völgyes helyen, 348 óhitü, 17 római katholikus lakossal, óhitü anyatemplommal. Határa 3000 hold, ... Birják a Stépán és Györffy örökösök, Sántha, Kurányi, Meszner, Körtvélyesi és Aulich családok.
A 2002-es népszámlálás szerint 288 lakója közül 269 fő (93,4%) román, 14 (4,8%) magyar, 5 fő (1,7%) pedig szlovák nemzetiségű volt.
Nevezetességek
- Görögkeleti fatemplom
Képek a görögkeleti templomról
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
Források
- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Vistai András János: Tekintő – erdélyi helynévkönyv
- Györffy György: Bihar vármegye
Külső hivatkozások
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap