Marciháza
Marciháza (Marțihaz) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Madarász |
Rang | falu |
Községközpont | Madarász (Mădăras) |
Irányítószám | 417333 |
SIRUTA-kód | 30050 |
Népesség | |
Népesség | 269 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 24 [1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Marciháza témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Marciháza (Marțihaz), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
A Korhány-patak mellett, Nagyszalonta közelében, Cséffától délnyugatra, Inánd és Nagyszalonta közt fekvő település.
Története
Marciháza (Marcellháza) Árpád-kori település. Nevét 1291–1294 között v. f-rum Marcelli néven említette először oklevél.
1341-ben Nicolaus f. Mathie de Marcilhaza, 1412-ben Marchelhaza, 1458-ban Marcelhaza, 1808-ban Marcziháza, 1913-ban Marciháza néven írták.
Marcell fiainak faluja volt, 1291–1294 között a pápai tizedjegyzék szerint papja másodízben 20 dénár pápai tizedet fizetett. 1341-ben Marciházi nemes királyi ember birtoka.
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
Bihar vármegyében, a Korhány vizénél, 18 római katholikus, 300 óhitü lakossal, s anyatemplommal, 17 4/8 urbéri telekkel. Birja a Thurzó nemzetség, mellynek itt szép laka s tágas kertje van. Határa mintegy 3000 holdnyi, s mindent jól megterem:
Későbbi birtokosai Marczelházyaknak írták magukat s e falujukat az 1412 évi összeirásokban Marczelháza néven találjuk feljegyezve.
1910-ben 655 lakosából 135 magyar, 6 szlovák, 514 román volt. Ebből 44 római katolikus, 81 református, 515 görögkeleti ortodox volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Cséffai járásához tartozott.
1920-ban határfalu volt.
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Bihar megye. adatbank.ro
Források
- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
Nevezetességek
- Görög keleti ortodox temploma régi építmény. Harangját Súghó György öntette 1782-ben.
Hivatkozások
Sablon:Bihar megye települései
Bihar megye közigazgatása ![]() | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||||
|
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap