Zalaszabar
Zalaszabar | |||
![]() | |||
Zalaszabar, szőlőhegyi kereszt | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Zala | ||
Járás | Nagykanizsai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Takács Ákos (független)[1] | ||
Irányítószám | 8743 | ||
Körzethívószám | 93 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 509 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 30,74 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 16,95 km² | ||
Földrajzi kistáj | Zalaapáti-hát[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Zalaszabar Pozíció Zala vármegye térképén | |||
Zalaszabar weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zalaszabar témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zalaszabar község Zala vármegyében, a Nagykanizsai járásban, a Zalai-dombságban, a Zalaapáti-hát területén.
Fekvése
Zalaszabar a Kis-Balaton nyugati partján fekszik, a Balatontól és Keszthelytől délnyugatra 22 kilométerre, Hévíztől délnyugatra 20 kilométerre, Zalakarostól északra 10 kilométerre, Nagykanizsától északkeletre 28 kilométerre, környezetileg szép vidéken, erdőkkel határolt lankás dombok között.
Főutcája a Galambok-Zalaapáti között húzódó 7522-es út, amiből a központjában ágazik ki nyugat felé, Orosztony és Kilimán irányába a 7525-ös út, illetve a község északi szélén torkollik bele Zalavár irányából, kelet felől a 7512-es út.
Története
Zalaszabart a régi írások Zabar néven emlegetik (nem tévesztendő össze a Nógrád vármegyei Zabarral).
A község határában a múltban több ásatás is folyt, melyek révén a területen értékes leleteket tártak fel, amik a település ősi voltát bizonyítják. A környék már a honfoglalás korában is lakott volt.
A templom egy részét Buzád bán, a későbbi Boldog Buzád építtette az 1230-as években, ez az épületrész ma sekrestyeként szolgál. Műemlék az egész templom, mely a törökdúlás után nyerte el mai formáját.
1359-ben Szabar (Sabaar, Zabaar) a Haholt-Buzád nemzetségbeli Szabari család birtoka volt, többek között az e nemzetséghez tartozó Otyuzé.
1384-ben Szabari Otyuz (Atyáz) halálával, mivel annak fiú utódai nem maradtak, a birtokát a lendvai Bánfi család tagjai kapták, akik 1432-ben és 1490-ben pörösködtek is birtokaik miatt.
1391-ben az alsólendvai Bánffyak kérésére Mária királynő vásárjogot adott Szabar helységnek.
1406-ban, 1425-ben és 1490-ben az Ostfiaknak is volt itt részbirtokuk. 1432-ben a Molnáriak is szereztek itt részbirtokot.
1448-ban a vármegye hatósága a kormányzó rendeletére igazolta a Molnári és nádasdi Darabos osztályos családok országos hetivásár- és pallosjogát, melyeket azonban később, az akkori zavaros időkben elvesztettek.
1459-ben Szabar helységre Mátyás király vámjogot adott a nádasdi Darabos és a Molnári (Püspök) családoknak, melyek tagjai azt még 1482-ben, sőt 1488-ban is bírták.
A Kis-Balaton nyugati partján elterülő domborulat a szőlőhegy, melyről csodálatos panoráma nyílik a Balaton felé, egészen Badacsonyig. Nyugat felé tekintve pedig a Zalai-dombság erdőkkel borított vonalai hullámoznak.
A szőlőhegy bejáratánál hegyi kápolna fogadja a látogatót, amely a török időkben a templomot helyettesítette a dombok közé húzódott lakosság számára.
Ősidőktől fogva kitűnő borok termettek itt. Az 1890-es években a londoni bor-világkiállításon aranyéremmel díjazták a szabari bort.
Lakói mindig mezőgazdálkodással foglalkoztak, növénytermesztés, állattartás, a Zala folyó közelsége miatt halászat, nagy kiterjedésű erdőségek következtében erdőművelés, valamint rangot adó szőlő és bortermesztés adott megélhetést a lakosságnak.
1984-ben a keleti határrészt, a kaszálót elárasztották és a Kis-Balatont állították helyre. A víz közelsége, a szép kilátást nyújtó dombvonulatra vonzza a turistákat. Sokan ott területet is vásárolnak, főleg külföldiek, mert az idelátogatókat lenyűgözte a táj varázsa.
1990-től teljesen kiépült a közműhálózat a község belterületén. Új iskola épült, melybe 170 gyerek jár jelenleg. (A Kaposvári egyházmegye működteti.) Önálló polgármesteri hivatallal működött 2003-ig. Ettől kezdve szabari székhellyel Orosztonnyal körjegyzőséget hoztak létre.
Közélete
Polgármesterei
Időszak | Név | Jelölő szervezet |
---|---|---|
1990–1994 | Varga Dezső | független[4] |
1994–1998 | független[5] | |
1998–2002 | független[6] | |
2002–2006 | független[7] | |
2006–2010 | Dr. Kalmár István | független[8] |
2010–2014 | független[9] | |
2014–2019 | független[10] | |
2019–2020 | Takács Péter | független[11] |
2020–2022 | Takács Ákos alpolgármester (ügyvivőként) | |
2022–2024 | Oncz Péter | független[12] |
2024– | Takács Ákos | független[1] |
A településen 2020. november 29-ére időközi polgármester-választást írtak ki, mert a 2019-ben megválasztott polgármester 2020. augusztus 5-i hatállyal, indoklás nélkül lemondott.[13] Azt azonban a COVID-19 pandémia miatt már nem lehetett megtartani, és a járványügyi korlátozások feloldásáig új időpontot sem lehetett kitűzni. A választást így végül csak 2022. május 8-án tarthatták meg; az átmeneti időszakban a települést ügyvivőként Takács Ákos alpolgármester vezette.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 560 | 552 | 518 | 494 | 499 | 509 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 93,5%, cigány 3,14%, német 2,2%. A lakosok 85,9%-a római katolikusnak, 0,72% reformátusnak, 0,54% evangélikusnak, 2,7% felekezeten kívülinek vallotta magát (9,2% nem nyilatkozott).[14]
Gazdaság
- szőlőtermelés
- borászat
- halászat
Nevezetességei
- Kis-Balaton bemutató ház
- Szőlőhegyi panoráma
- Cirill-Metód emlékmű
- Hegyi kápolna
- Puskás Ferenc-szobor
Jegyzetek
- ↑ a b Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 11.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 21.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Zalaszabar települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 17.)
- ↑ Zalaszabar települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. május 8. (Hozzáférés: 2022. július 20.)
- ↑ Lemondás miatt novemberben új polgármestert választanak Zalaszabarban. Zaol.hu, 2020. szeptember 8. [2020. október 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. szeptember 12.)
- ↑ Területi adatok -Zala megye Központi Statisztikai Hivatal
Források
- Zalai oklt. I., II.
- Zalavári apáts.hlt.
- Csánki Dezső: Zalavármegye.
Külső hivatkozások
- Zalaszabar a wiki.utikonyvem.hu oldalán
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál