Kallósd
Kallósd | |||
![]() | |||
A kallósdi Szent Anna-kerektemplom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Zala | ||
Járás | Zalaszentgróti | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Farkas Andrásné (független)[1] | ||
Irányítószám | 8785 | ||
Körzethívószám | 83 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 108 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 17,01 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 5,41 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Kallósd Pozíció Zala vármegye térképén | |||
Kallósd weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kallósd témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kallósd község Zala vármegyében, a Zalaszentgróti járásban, Zalai-dombságban, a Zalaapáti-hát területén.
Fekvése
Kallósd a Zalai-dombság keleti vonulatán, a Zalától kissé nyugatra helyezkedik el. Közúton a Zalaapáti–Zalaszentgrót–Zalabér között húzódó 7352-es útból kiágazó 73 208-as számú bekötőúton érhető el. Almásházával és Bezeréddel földutak kötik össze. A településre Zalaszentgrótról jár pár busz, melyek közül kettő Keszthely irányába továbbközlekedik. A falu legjelentősebb vízfolyása a Kallósdi-patak.
Története
Kallósd első említése 1217-ből való a zalai vár földjeként. Temploma is ebben az időszakban készült. A 14. századtól a kapornaki apátság birtokához tartozott. A 17. században a törökök pusztítása miatt elpusztult. Betelepülése a kapornaki apát 1711-es ajánlatát követően, amelyben alacsony adókat kér, gyorsan ment végbe magyarok mellett horvát nyelvű lakosokkal is. A temploma 1740-ben épült újjá, és bár lakosságszáma nagyban gyarapodott, a kapornaki apátság nagy befolyással bírt a falu közéletében. Iskolája 1814-ben készült el. Végül egy 1863-ban létrejött szerződés alapján született meg a falu önrendelkezési joga.
Az 1950-es évektől erős elvándorlási kedv jellemezte, sokan Zalaszentgrótra költöztek. 1961-ben indult el az első busz a településre.
Az 1990-es évektől kezdve a település szőlőhegyére egyre nagyobb érdeklődés mutatkozott mind magyarok, mind osztrákok részéről.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Farkas Károly (SZDSZ)[3]
- 1994–1998: Farkas Károly (SZDSZ)[4]
- 1998–2002: Farkas József (független)[5]
- 2002–2006: Farkas József (független)[6]
- 2006–2010: Farkas József (független)[7]
- 2010–2014: Farkas Andrásné (független)[8]
- 2014–2019: Farkas Andrásné (független)[9]
- 2019–2024: Farkas Andrásné (független)[1]
- 2024– :
Kallósd község önkormányzatának hivatalos honlapja a http://kallosd.hu címen érhető el.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 91 | 94 | 91 | 107 | 97 | 108 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 100%. A lakosok 72,3%-a római katolikusnak vallotta magát (24,1% nem nyilatkozott).[10]
Nevezetességei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Kall%C3%B3sd_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg/250px-Kall%C3%B3sd_l%C3%A9gifot%C3%B3.jpg)
- Fő nevezetessége a román stílusú Szt. Anna körtemplom (rotunda), amely a 13. században épült. Mivel a település Magyarország hagyományos nyugati határvidékén, a gyepűkhöz közel épült, a vidéket a háborúk elkerülték, így a templom jól mutatja eredeti állapotát. A kő alapzaton téglafalak állnak, és azokat harang alakú lemeztető fedi. A keleti oldalon a körtemplomhoz alacsonyabb, félkör alakú apszis csatlakozik. A templom külsejét sűrűn falsávok tagolják. Hasonló kerek templom áll az országhatár szlovéniai oldalán, Nagytótlakon és romos állapotban Vitenyédszentpálon (Bagod) is. A Kisalföldön Pápoc temploma hasonló. Az ilyen típusú templomokat az írott források gyakran „Rotunda ecclesia”-nak, azaz kerek templomnak nevezik. Ez a megnevezés több település (például Kerekszenttamás) nevében előfordul, és ebből arra következtethetünk, hogy azokban egykoron kerek templom állott. http://kallosd.hu/galeria/
- Páduai Szent Antal kápolnája a falu központjától mintegy háromnegyed kilométerre, egy dombon áll. Ez a kápolna is búcsújáróhely, a misére sokan összegyűlnek. A mindössze 10 ülőhelyes épületben ritkán esküvőket is tartanak. Búcsú minden évben a június 13-a utáni vasárnapon van.
Jegyzetek
- ↑ a b Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 31.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 26.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 17.)
- ↑ Kallósd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
- ↑ Területi adatok -Zala megye Központi Statisztikai Hivatal
Források
- Gerő, L. (1984): Magyar műemléki ABC. (Hungarian Architectural Heritage ABC.) Budapest
- Gervers-Molnár, V. (1972): A középkori Magyarország rotundái. (Rotunda in the Medieval Hungary). Akadémiai, Budapest
- Sena Sekulić-Gvozdanović (1994): Templom erődítések Horvátországban. Tankönyvkiadó, Zágráb.
- Bakay Kornél (1997, 1998, 2005): Őstörténetünk régészeti forrásai. I. II. III. Miskolci Bölcsész Egyesület, Miskolc
- Guzsik Tamás (2001): Beszélő kövek.
- Dékány Tibor: Négykaréjos kápolnák nyomában.
- Valter Ilona (2005): Árpád-kori téglatemplomok Nyugat-Dunántúlon. Budapest
- Szilágyi A. (2008): A Kárpát-medence Árpád-kori rotundái és centrális templomai. Semmelweis Kiadó, Budapest
- Szent Anna körtemplom
További információk
- Kallósd adatai Archiválva 2012. július 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
- http://kallosd.hu/
Kapcsolódó szócikkek
- Körtemplom
- Algyógy
- Karcsa
- Nagytótlak
- Kissikátor
- Kisperlász
- Ipolykiskeszi
- Bény
- Gerény
- Ják
- Kézdiszentlélek
- Székelyudvarhely
- Süvete
Földrajzportál
Magyarország-portál