Iborfia
Iborfia | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Zala | ||
Járás | Zalaegerszegi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Lakatos József (független)[1] | ||
Irányítószám | 8984 | ||
Körzethívószám | 92 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 13 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 3,47 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 236[3] m | ||
Terület | 2,59 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Iborfia Pozíció Zala vármegye térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Iborfia témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Iborfia község, törpefalu Zala vármegye középső részén, a Zalaegerszegi járásban, a Zalai-dombság szívében, a Göcsej lankái közt. Iborfia a göcseji kultúrtáj aprófalvas, szeres településeinek egyik kevésbé jellegzetes, kevés lakosú példája. Területe igazi zalai dombvidék, amelynek felszíni vizeit több vízfolyás szállítja el. A település az érett középkor óta létezik, virágkorát a múlt század első felében élte, ám a huszadik század második felétől kezdve lélekszáma jelentősen megfogyatkozott az elvándorlás és az elöregedés együttes hatásainak következtében. Emiatt lett a falu Magyarország legkisebb lakónépességű, önálló önkormányzattal rendelkező települése,[4] 2014-ben mindössze nyolc fő lakossal.[5] A falu közbiztonságáról Gellénháza körzeti megbízottja gondoskodik. A településre nem vezet országos közútnak minősülő út, nem működik benne semmilyen állandó kereskedelmi egység, posta vagy polgárőrség, ugyanakkor a különböző vállalatok által működtetett mobilboltok járművei rendszeresen érintik a községet.[6]
Fekvése
A település Zala vármegye székhelyétől, Zalaegerszegtől 18 kilométernyire délnyugatra, Lickóvadamos és Petrikeresztúr között fekszik, mintegy 200 méteres tengerszint feletti magasságban, a Zalai-dombság középső részén, a Göcsej dombjai közt. A legközelebbi lakott település Petrikeresztúr, amely mintegy két kilométernyire található a falutól nyugat-északnyugat irányban. Iborfiát északkelet felől Lickóvadamos, északról Ormándlak, északnyugatról Gombosszeg, nyugatról Petrikeresztúr, délről Zalatárnok határolja.
Vízrajz
Felszíni vizeit a falu északnyugati szélén a Nagylengyeli-patak, északi irányban tőle pedig a Gellénházi-patak szállítja el. A Nagylengyeli-patak vonala alkotja egyben a település északnyugati határvonalát, míg a Gellénházi-patak a falu északi, északkeleti részének természetes határszakaszát képezi. A Gellénházi-patak a falutól északra, Iborfia külterületének legészakibb pontjának közelében torkollik bele a Nagylengyeli-patakba. A település a Gellénházi-patak és a Nagylengyeli-patak vízgyűjtő területén helyezkedik el. A Nagylengyeli-patak a Cserta folyó bal oldali mellékvize. A település felszíne több, egymással alá-fölérendeltségi viszonnyal rendelkező vízgyűjtő terület részét képezi a kisebb dombvidéki patakoktól haladva a több országot érintő folyamig bezárólag. A terület Cserta folyón túl, a Kerka, a Mura, a Dráva és végül a Duna vízgyűjtő területéhez tartozik. Ezek mindegyike pedig a Fekete-tenger vízgyűjtőjének részét képezi.
Közlekedés-földrajzi helyzet
A település közlekedés-földrajzi helyzete nem kielégítő. A községet alsóbbrendű, számozatlan utak kötik össze a szomszédos Petrikeresztúrral és Lickóvadamossal. A faluból nyugat felé a 7401-es, keleti irányban a 7402-es számú alsóbbrendű közúton érhető el az északkelet felé 17 kilométer távolságban elhelyezkedő megyeszékhely, déli irányban pedig a legközelebbi főútvonal a 75-ös főút Zalatárnoknál, valamint a 75-ös főúton haladva keleti irányban Bak településnél a 74-es főút. A falu félreeső földrajzi fekvése miatt csak déli irányból van közúti összeköttetésben a szomszédos Lickóvadamossal, valamint a tőle mintegy két kilométernyire, nyugati irányban fekvő Petrikeresztúrral szintén alsóbbrendű út köti össze. Személygépkocsival közlekedve 60 km/h átlagsebességet figyelembe véve 17 perc alatt elérhető a vármegye legnagyobb települése, Zalaegerszeg. A települést nem érinti sem helyi érdekű, sem országos vasútvonal. A legközelebbi vasútállomás a megyeszékhelyen, Zalaegerszegen található. A községben nem található helyközi járatok számára épített buszmegálló.[7] A legközelebbi helyközi buszmegálló Petrikeresztúron, valamint Lickóvadamos Vadamos elnevezésű településrészén található.
Településföldrajz
Iborfia területe 259 hektár.[5] A falu területe a külterületekkel együtt a legszélesebb pontján kelet–nyugati irányban mintegy 1,2 km széles, míg észak–déli irányban valamivel több, mint 2 kilométer hosszan nyúlik el. A település főutcája mintegy 600 méter hosszú. A település orsós alaprajzú falu, amely jellemzője, hogy egyutcás, de a település közepén térré szélesedik.
Geológia
A terület felszínét észak-déli irányú völgyek és velük párhuzamos dombok vonulata alkotja. A térség legrégebbi kőzetei a perm időszak végén keletkeztek, amikor a vidék megsüllyedt. Ezzel egy üledékgyűjtő jött létre, amely a triász idején is fennállt, és amelyben a környék szénhidrogénkészleteinek forrása kialakult. A jura és az alsó kréta során további tengeri üledékek rakódtak a korábbi rétegekre. A vidék kőzeteinek jelentős része harmadidőszaki képződmény: a területet, újbóli süllyedése miatt elöntötte a tenger az eocén korban, majd az oligocén idején szárazfölddé vált. A miocén idején megsüllyedt vidékre vastag sekélytengeri üledéktakaró rakódott, majd a felszín kissé megemelkedett, s kialakultak a dél-zalai olajmező olajcsapdái is. Később a tenger egyre sekélyebbé vált, a víz visszahúzódott és lassanként szárazulat alakult ki. Ezt követően az Ős-Mura és az Ős-Rába hordalékkúpokkal töltötte fel a zalai felszínt. Ezután lassan emelkedni kezdett a terület, amely darabokra tört és fokozatosan elérte a mai kinézetét a felszíni formavilág. Az eljegesedések során alakult ki a Göcsejre jellemző homok-, vályog- és lösztalaj, amely máig jellemző a vidékre.[8]
Éghajlat
A terület éves csapadékmennyisége meghaladja a 720 millimétert. A legcsapadékosabb hónap a június és a július. A nyár eleji csapadékmaximumot követően ősszel ismét csapadékosabb az időjárás, míg télen hullik a legkevesebb csapadék. A tenyészidőszak alatt átlagosan 450 mm csapadékra lehet számítani. A csapadékos napok száma mintegy 95 körül alakul. Havazásra elsősorban a december-február közti időszakban lehet számítani, januárban van a legnagyobb esélye a havazásnak. Átlagosan 81 a hótakarós napok száma évente. Az éves napfénytartam 1850-1900 óra, amelyből a tenyészidőszakra 1300-1350 óra napsütés jut. A nyári napok száma 64-65, a hőségnapoké kevesebb, mint 14. A január a leghidegebb hónap, ekkor van a legtöbb fagyos nap is. Az első fagyos nap október 15. környékén, míg az utolsó április 25-26. környékén fordulhat elő. A tenyészidőszak 174-175 napos. Az uralkodó szélirány északi, de a déli, délnyugati szél is gyakran előfordul. A völgyek mélyebb elhelyezkedése kedvez a ködképződésnek.[8]
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Iborfia-m%C3%A1sodik-katonai-felm%C3%A9r%C3%A9s-t%C3%A9rk%C3%A9pe.jpg/220px-Iborfia-m%C3%A1sodik-katonai-felm%C3%A9r%C3%A9s-t%C3%A9rk%C3%A9pe.jpg)
A község első írásos említése a 13. századból, IV. Béla király uralkodásának idejéből, 1237-ből származik Yborfa formában, 1773-ban már mai írásmóddal, Iborfiaként találkozhatunk vele, 1851-ben Iborfa néven említik.[9]
Első okleveles említése 1237-ből: „...poslea trausit aquam Tarum et vodit pirum, a piro protenditor supra Tarna od alwarem quam vulgus vocat apathalmafa et ibi sunt unite, deinide vodit a Yborfia et ibi est meta, et cadit iterem in 4 aquam Turma el...”
Nevének eredete homályos, de vélhetően a régi magyar Ibor férfinévből származik. Egy másik feltevés szerint a terület középkori birtokosa, Isebori János volt, aki 1338. április 14-én több besenyő nemestől átvette Nagy-Liszkó (a mai Lickóvadamos) területét. Feltételezhető, hogy a birtokos családnevéből rövidült le Iborfia alakra a falu neve. A települést az 1466-ban és 1513-ban Iborlyzko néven említik az iratok. Ekkor Liszkóval (a mai Lickóvadamos) alkotott közös települést.[10]
A török hódoltság korában a falu lentebb helyezkedett el, az Ormánd nevű területen, majd később átköltöztek a falu lakói a jelenleg is lakott részre.
1790-ben a kataszteri összeírás során három nemest írtak itt össze, akiknek családnevei a következők voltak: Ábrahám, Patay. Kettő nemesnek azonos családneve volt. 1828-ban 57 lakosa volt, akik közül 36 fő római katolikus vallású, 21 fő evangélikus volt.[11] Az 1829-es összeírás alapján 5 nemes lakott a településen, akiknek családnevei a következők voltak: Ábrahám, Fitos, Patay, Salamon, Smodits.[12] Leginkább nemesek lakták, nemesi kiváltságait 1848-ig megtartotta. 1845-ben 17 kétségtelen nemes került összeírásra a faluban, melyek között 13 fő Ábrahám családnevű, három Salamon családnevű és egy Bertalan családnevű volt.[13] A falunak 1880-ban 55 lakosa volt, akiknek mindegyike magyar nemzetiségűnek vallotta magát. A falu népessége szépen gyarapodott a 19. század végén és a századforduló idején. 1890-ben már 105 fő, 1900-ban 130 fő élt a településen. 1910-ben 127 fő, 1920-ban 145 fő volt a falu lélekszáma.[14] A község történelme során mindig is kis területű és lélekszámú falu volt, melynek lakói elsősorban mezőgazdasággal foglalkoztak. Az állattenyésztést főleg szarvasmarha- és sertéstenyésztés alkotta az 1900-as években. A település 1922-ig a nagylengyeli anyakönyvi terület része volt. A falu 1925-ben a petrikeresztúri körjegyzőséghez tartozott, Zala vármegye Novai járásában.[15] A faluban megtermelt mezőgazdasági terményeket már a huszadik század elején és a század harmincas éveiben is Zalaegerszegre szállították eladásra. A faluban régi hagyomány volt a kosárfonás, de ezt elsősorban háztáji szükségletek kielégítésére használták. A század húszas éveiben kopott ki a hagyományos öltözék, a széles szoknya, széles gatya, ráncos csizma viselete az itt lakók által viselt ruhadarabok közül.[15] A 19-20. század fordulóján 130 lakosa volt, ez 1941-re 43 fővel emelkedett és elérte a település történelme során feljegyzett legnagyobb, 173 fős létszámot.
Év | Szarvasmarha | Változás | Tehén | Változás | Ló | Változás | Sertés | Változás | Juh | Változás | Baromfi | Változás | Méhcsaládok | Változás |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1895 | 42 | - | 15 | - | 10 | - | 55 | - | 40 | - | 143 | - | 0 | - |
1911 | 86 | ![]() | 32 | ![]() | 16 | ![]() | 82 | ![]() | 98 | ![]() | 0 | ![]() | 0 | ![]() |
1935 | 79 | ![]() | 44 | ![]() | 20 | ![]() | 84 | ![]() | 0 | ![]() | 265 | ![]() | 9 | ![]() |
1942 | 123 | ![]() | 45 | ![]() | 23 | ![]() | 97 | ![]() | 0 | ![]() | 0 | ![]() | 0 | ![]() |
1962 | 115 | ![]() | 57 | ![]() | 28 | ![]() | 105 | ![]() | 0 | ![]() | 0 | ![]() | 0 | ![]() |
1966 | 122 | ![]() | 48 | ![]() | 30 | ![]() | 66 | ![]() | 0 | ![]() | 794 | ![]() | 26[15] | ![]() |
A falu népszokásai az 1940-es évek közepe tájékáig tartották magukat, majd az ötvenes évekre teljesen elhaltak. A faluban 1946-ban nyitotta meg kapuit az általános iskola. Az iskola egyetlen tantermében összesen egy tanító tanított. 1948-ban a hét osztályos általános iskola első négy évfolyamára összesen 17 diák, ötödik és hatodik osztályba 8 hallgató, hetedik évfolyamra 4 tanuló járt, összesen 29 fő.[16] A hatvanas években a falu felső tagozatos tanulói Lickóvadamosra jártak iskolába.
A településen 1960-ban alakult meg a Haladás Mezőgazdasági Szakszövetkezet. A falu a hatvanas években a petrikeresztúri adóügyi megbízott illetékességi területéhez és a zalatárnoki állatorvos körzetéhez tartozott. Iborfia már 1969 óta közös tanácsot alkotott Gellénházával. Mivel nem volt helyben orvosi rendelő, ezért a gellénházai orvosi körzet része volt a falu. A településen a hatvanas években nem működött gyermekgondozási intézmény. A falut 1963-ban villamosították. 1966-ban daráló helyiség épült. A faluban könyvtár működött már a hatvanas években.[15]
1970-ben a népszámlálás adatai szerint Iborfián 114 fő élt és 25 lakóépület állt. A lakások száma a rendszerváltás idejére huszonkettőre csökkent.[17] A falu népességének több, mint fele (75 fő) aktív kereső volt. Ebből 47-en a mezőgazdaságban, 23-an az iparban, 5 fő egyéb iparágban volt foglalkoztatva. A falutól a legközelebbi vasútállomás 18 kilométernyire helyezkedett el a hetvenes években végzett felmérés adatai szerint. Autóbusz nem járt a faluba, azt a falu központjától két kilométerre elhelyezkedő Petrikeresztúr autóbusz megállóhelye volt hivatott ellátni. A községben megtermelt terményeket a falubeliek továbbra is Zalaegerszegre szállították eladásra. A falu házaihoz kiskert és konyhakert is tartozott. A konyhakertek átlagos mérete 30 és 80 négyzetöl között változott. A falu szőlőtermelése a közeli Petrikeresztúrhoz tartozó szőlőhegyeken folyt és napjainkban is a Pató, a Keresztúri- és a Csőszi-hegyen vannak az iborfiai lakosok szőlőbirtokai.[18] A borospincék mindössze 4 százaléka épült 1945 után. A község lakóinak mintegy húsz százaléka járt úgynevezett summás munkákra Tolna, Baranya és Somogy megyékbe. A faluból az iparban dolgozók közül 15 fő a Nagylengyeli Kőolajüzembe járt dolgozni. A faluból csak férfiak jártak el dolgozni máshová. Már a hetvenes évek előtt megindult a faluból az elvándorlás. Előbb lassan, majd a hetvenes évektől kezdve egyre drasztikusabban csökkent a falu lakossága. A megfelelő megélhetést biztosító munkalehetőségek és a helyi oktatási intézmények hiánya, valamint a település félreeső fekvése miatti nehéz megközelíthetőség a népesség megfogyatkozásához vezetett. Tizenöten végleg elköltöztek a településről. A faluból elköltözők főleg az iparosodás és a jobb megélhetés miatt elsősorban Zalaegerszegen és a Nagylengyeli Kőolajfinomítónál helyezkedtek el, akiknek biztos megélhetést adott új lakhelyük. A falu lakói közül többeknek adott kereseti lehetőséget az állami erdészetben való munka.[15]
A település elszigeteltségén javított, hogy 1975 óta portalanított műúton lehet elérni.
A faluban összesen huszonöt ház épült a huszadik században. 1995-ben készült el a község többcélú faluháza, amelyben az önkormányzati hivatal működik, valamint itt rendel a háziorvos és az intézmény különböző lakossági összejövetelek megtartására is szolgál. A településen van kiépített villamosenergia-, víz-, vezetékes telefon- és gázhálózat. A falu mai háztartásainak közel fele gázzal fűt. A község szennyvízkezelését szennyvíz szippantására és elszállítására alkalmas járművekkel végzik.[19] A településen a helyi önkormányzatnak is helyt adó faluház épületében található a községi könyvtár is.[20]
A rendszerváltást követően az 1994-ben létrehozott kistérségi rendszerben Iborfia a Zalaegerszegi kistérséghez tartozott. 2014-től a közigazgatási felosztás átalakítását követően a falu a Zalaegerszegi járás része lett.
2009-ben a hivatalos adatok szerint összesen 20 ház állt a településen, amely 2015-re 17 lakásra csökkent.[19][21]
Iborfia az analóg televíziós műsorsugárzásról történő digitális átállás során a VI. szerelési körzetbe tartozott.[22]
A településen elérhető a Telekom és a Telenor széles sávú mobilinternet hálózata, valamint a Vodafone 3G hálózata.[23][24][25]
A faluban évente megtartják a pünkösdi búcsút, amikor az Iborfiáról elszármazottak is hazalátogatnak szülőfalujukba.[26]
Iborfia régészeti feltárását, bejárását a zalaegerszegi Göcseji Múzeum szakemberei végezték el.[27]
Politikai közélete
Polgármesterek, alpolgármesterek
- 1990–1994: Németh Géza (polgármester, független),[28] Zsömle István (alpolgármester)
- 1994–1998: Németh Géza (polgármester, független),[29] Zsömle István (alpolgármester)
- 1999–2002: Kustán Jánosné (polgármester, független),[30] Zsömle István (alpolgármester)
- 2002–2006: Kustán Jánosné (polgármester, független)[31]
- 2006–2009: Kustán Jánosné (polgármester, független)[32]
- 2009–2010: Lakatos József (polgármester, független),[33] Molnár Gergely (alpolgármester)[34][35]
- 2010–2014: Lakatos József (polgármester, független)[36]
- 2014–2019: Lakatos József (polgármester, független)[37]
- 2019–2024: Lakatos József (polgármester, független)[38]
- 2024– : Lakatos József (polgármester, független)[1]
Főbb választástörténeti adatai
1998
A településen az 1998. október 18-án megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, az első helyen kialakult szavazategyenlőség miatt. Aznap a mindössze 20 szavazásra jogosult lakos közül 18 fő járult az urnákhoz, érvénytelen szavazatot senki sem adott le, ám az érvényes szavazatok 7-7-4 arányban oszlottak meg a három független jelölt, Kustán Lajosné, Soós Lajosné és Zsömle István között.[39]
2006
A 2006-os önkormányzati választáson az iborfiai választók részvételi aránya 100 százalék volt. Ezzel Magyarország legkisebb települése rekordot ért el a választási részvétel alapján.[40]
2009
Iborfián 2009-ben az európai parlamenti választásokon a 10 választásra jogosult állampolgárból mind a tíz az urnák elé járult, közülük heten a Fideszre voksoltak, egy-egy szavazat pedig a Jobbikra, az MDF-re és az MSZP-re érkezett.
A településen 2009-ben azért kellett időközi polgármester-választást tartani, mert a hivatalban lévő polgármester asszony az év januárjában elhunyt.[35][41]
2014
A 2014-es országgyűlési választáson a szavazásra jogosult 11 választópolgár közül 9 fő adta le szavazatát, ami 81,8 százalékos részvételt jelentett.
A 2014-es európai parlamenti választáson a névjegyzékben szereplő 11 választópolgár közül 10 leadta szavazatát (90,9% részvételi arány).
A 2014-es önkormányzati választáson a falu lakói a korábbi polgármesternek, Lakatos József független jelöltnek szavaztak bizalmat, akinek ez már a harmadik ciklusa volt egymás után a település élén. A választáson ellenfele Dömötör Géza volt, aki szintén független jelöltként indult.[26] A falu 14 választópolgárából 12 fő adta le szavazatát. A győztes 8 szavazatot, ellenfele 4 voksot kapott.[42] Érdekesség, hogy a választási névjegyzékben 2014-ben mindössze 14-en szerepeltek, ebből két jelölt indult a polgármesteri címért, és 3 a két képviselői helyért. Így összesen 5 jelölt volt, vagyis a lakosok 36%-a indult a választáson.[43]
2016
A 2016. október 2-án tartott népszavazáson a választók 100 százaléka, azaz tíz fő adta le szavazatát a településen. Érvénytelen szavazat nem volt.[44] Mind a 10 fő nemmel szavazott.[45][46]
2018
A 2018-as magyarországi országgyűlési választáson összesen 8 fő választópolgár volt jogosult az Iborfia 001. számú szavazókörben szavazásra. A szavazáson 100 százalékos volt a választópolgárok részvételi aránya, kettő fő átjelentkezett szavazót vettek nyilvántartásba az Országos Választási Bizottság munkatársai. A választópolgárok közül egy fő a Jobbik Magyarországért Mozgalom jelöltjére, Benke Richárdra szavazott, egy fő az MSZP-Párbeszéd közös jelöltjére, Góra Balázsra adta le voksát, míg 6 fő a Fidesz – Magyar Polgári Szövetség-KDNP közös jelöltjére, Vígh Lászlóra szavazott az egyéni képviselőjelöltek közül. Az országos pártlistákra leadott szavazatok a következőképpen alakultak: Magyar Szocialista Párt-Párbeszéd Magyarországért Párt 1, Fidesz – Magyar Polgári Szövetség-KDNP 6, Jobbik Magyarországért Mozgalom 1 szavazat. Minden leadott szavazat érvényes volt.[47]
2019
A 2019-es magyarországi önkormányzati választáson a településen két független polgármesterjelölt indult: Ábrahám Rózsa és Lakatos József. Az egyéni listás képviselőjelöltek a következők voltak: Egyed Zoltán Tamás, Kása Anikó és Nagy Lajos. Minden egyéni listás jelölt függetlenként indult.[48] A 2019-es önkormányzati választáson 13 választópolgár szavazhatott a településen. A választók mindegyike délután három órára leadta voksát, így a településen 100 százalékos volt a részvételi arány.[49][50] A polgármester-választást Lakatos József független jelölt nyerte 69,23%-kal. Ellenfele, Ábrahám Rózsa a szavazatok 30,77%-át kapta. A képviselő-testületbe Egyed Zoltán Tamás és Nagy Lajos kerültek be egyaránt 7 szavazattal. Kása Anikó hat szavazatot kapott.[51]
Gellénháza központtal Iborfia, Gombosszeg, Lickóvadamos, Nagylengyel, Ormándlak és Petrikeresztúr községek körjegyzőséget alkotnak. A települések körjegyzője dr. Szemes Róbert.[52]
Demográfia
A település lakóinak száma 1778-ban 73 fő volt, 1792-ben 68, 1802-ben 67, 1830-ban 75, 1880-ban 55 fő volt, majd a község története során először az 1880-as években érte el a száz főt. 1890-ben már 105 fő élt a faluban. 1900-ban 130 fő, 1910-ben 127 fő, 1920-ban 145, 1941-ben 173, 1949-ben 161 fő élt a településen. A település lakossága 1941-ben érte el a valaha mért legmagasabb népességszámot, mely ettől kezdve kezdett el kis mértékben csökkenni.[14] 1970-ben már csak 114 fő élt Iborfián. Iborfia lakossága a kilencvenes években még a harminc főt is meghaladta, ám ez 1995-től kezdve már csak 23 fő volt. 2001. január 1-jén 19 fő volt a lakosság, a 2011-es népszámlálás alapján Iborfiának 10 lakosa volt, addig 2014. január 1-jén a lakosságszám 8 fő volt, ami közel 58 százalékos népességfogyást jelent másfél évtized leforgása alatt. A falu lakossága mára a töredékére csökkent a múlt század negyvenes éveihez viszonyítva. Napjainkban mintegy 8-10 fő él a településen. Iborfián az átlagéletkor 55 év körül van. A település korábbi polgármestere szerint a választások idején a népességszám megugrik. Ezt a folyamatot a 2003-as és a 2007-es adatsor mutatja. A jelenséget a településre bejelentkezők okozzák, akik többnyire a képviselő-testületi, polgármesteri helyeket kívánnák betölteni, majd ennek sikertelensége esetén továbbállnak.[19]
Lakosságszám[53] | ||
---|---|---|
Év | Népesség | Átl. vált.(%) |
1870 | 77 | — |
1880 | 55 | −3,36% |
1890 | 105 | 6,47% |
1900 | 130 | 2,14% |
1910 | 127 | −0,23% |
1920 | 145 | 1,33% |
1930 | 156 | 0,73% |
1941 | 173 | 0,94% |
1949 | 161 | −0,90% |
1960 | 154 | −0,40% |
1970 | 112 | −3,18% |
1980 | 56 | −6,93% |
1990 | 34 | −4,99% |
2001 | 20 | −4,82% |
2011 | 11 | −5,98% |
2018 | 8 | −4,55% |
2023 | 13 | 9,71% |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/krq70b2h0kizt2dukcij5hdh8ra8l5h.png)
Háztartások
A falu állandó lakossága (9 fő) külön egyszemélyes háztartásokban él. Kettő fő ideiglenes lakosa van a településnek.[20] A település épületeinek egy részét németek vásárolták fel. A településen 2000-ig 22 darab, a 2001-es népszámláláskor 20, 2011-ben pedig 17 lakás került nyilvántartásba. A tizenhét lakásra jutó kilencfős népességszám alapján 0,52 lakos jut egy lakásra a településen. a 2001-es népszámláláskor még 19 fő jutott 22 lakásra, ami lakásonként átlagosan 0,86 fő volt.
Nemzetiségi adatok
A 2011-es népszámláláskor a település 11 lakója közül 9 magyarnak és kettő német nemzetiségi kötődésűnek vallotta magát.[17] 2015-ben egy osztrák hölgy élt Iborfián.[26]
Vallási megoszlás
A településen a lakosság vallási megoszlása a 2011-es népszámláláskor a következőképpen alakult: hét fő római katolikusnak, egy reformátusnak, felekezethez nem tartozónak pedig két fő vallotta magát, illetve egy fő nem válaszolt.[17]
2015-ben Iborfián 10 katolikus és kettő református vallású ember élt.[54]
A települést régóta túlnyomórészt katolikus vallásúak lakják. 1900-ban a népszámlálás adatai alapján az akkor 130 fős népességű falu lakosságának 76,4 százaléka (100 fő) vallotta magát római katolikus vallásúnak. 1910-ben a 127 fős falu lakóinak 81,9 százaléka, (104 fő) volt római katolikus vallású. 1920-ban ez az arány 84,1 százalék volt (122 fő) a 145 lakosú településen.
Iborfián a református közösség az összeírások alapján 1900-ban telepedett meg. Ekkor a népesség 21,5 százalékát tették ki 28 fő hívővel. 1910-re ez az arány 22 főre és 17,3 százalékra változott. 1920-ban 21 fő református volt a faluban, amely a népesség 14,5 százalékát alkotta.
Az izraelita közösség 1900-ban és 1910-ben egy fő volt (0,8%), 1920-ban két főt számlált, amely a falu lakóinak 1,4 százaléka volt.[14]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/HUN_Iborfia_COA.jpg/120px-HUN_Iborfia_COA.jpg)
A település címere
Iborfia település címere pajzsfőnél vörössel vágott, kékkel és zölddel hasított csücsköstalpú pajzs. Az első vörös mezőben két egymással szembeforduló arany oroszlán alkotja e mező címerábráját. A második kék mezőben lebegő, fekete tetővel borított arany harangtorony. A harmadik zöld mezőben egymást keresztező, nyelükön álló arany kasza és gereblye, mögöttük egy szál arany búzakalász. A címerpajzs fölötti arany szalagra fekete betűkkel a település neve van írva.[55]
Az arany oroszlánok azt jelképezik, hogy a község területe az 1848-as évekig leginkább nemesek által lakott terület volt. A harangláb a falu harangtornyának stilizált képe és az összetartozás, a hit szimbóluma. A mezőgazdasági eszközök az itt élő emberek életére, és a település értékes természeti környezetére, falusi jellegére utalnak.[56]
Gazdaság
A településen nem található állandó kereskedelmi, vendéglátóipari egység, valamint nincs sem gyógyszertár, sem orvosi rendelő. A településre mozgóbolt jelleggel[57] különböző fagyasztott készételeket szállít minden hét negyedik napján a Family Frost,[58] valamint az ajkai székhelyű F&R Sütőipari és Kereskedelmi Kft. járművei különböző élelmiszerbolti termékeket szállítanak a faluba.[59] A településre a Prímagáz Hungária Zrt. járművei palackos gázt szállítanak.[60] Hetente két alkalommal szállítja Gellénházára az önkormányzat kisbusza az iborfiaiakat bevásárolni és gyógyszereiket kiváltatni. A település évente körülbelül 5 millió forintból gazdálkodik.[61]
Mivel a települést csak kevesen látogatják, ezért turizmusról csak az időnként a falut meglátogató újságírók, illetve a helyben illetékes vadásztársaság tagjai esetében lehet beszélni. A faluban található egy korszerű vendégház.[26]
A falu egyetlen munkáltatója a községi önkormányzat. A faluban a munkanélküliségi ráta 0 százalék, mivel az önkormányzatnál dolgozókon kívül többnyire nyugdíjasok lakják a települést. A munkaképes korú lakosság közül mindenkinek van állása.[20][62]
A település külterületén a Nagylengyeli Olajbányász Vadásztársaság hivatott vadászni,[63] a hozzá tartozó erdőrészletek a Zalaerdő Zrt. 5-ös számú zalaegerszegi erdészet kezelésében állnak.[64]
A településen a Magyar Posta úgynevezett mobilposta szolgáltatása működik, valamint levélszekrény van kihelyezve a falu főutcája mentén.
Nevezetességei
A falu nyugati részén horgásztó található.[65] Iborfia főutcáján helyezkedik el a település kettő haranglábja. Az egyik ezek közül a Magyar katolikus egyház filiája, a másik a Magyarországi Református Egyház hívőinek lelki üdvét szolgálja.[54] A községi köztemetőben három darab 150 év körüli öreg kislevelű hárs található, melyeket a 19. század második felében ültettek. A falu felől álló matuzsálem törzsének átmérője 2015-ben 425 centiméter volt. A fák egészségi állapota igen rossz, megmentésükre egy esetben nem mutatkozott esély, a többi két fa esetében fiatalító metszést javasolt egy szakember.[66]
Jegyzetek
- ↑ a b Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 6.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Iborfia, Hungary Page (angol nyelven) (HTML). fallingrain.com. Falling Rain Genomics, Inc.. (Hozzáférés: 2013. január 31.)
- ↑ A Magyar Köztársaság helységnévkönyve, 2011. január 1. (XLS). Központi Statisztikai Hivatal, 2011. január 1. (Hozzáférés: 2012. augusztus 25.)
- ↑ a b Helységnévtár – Iborfia. Központi Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2015. november 8.)
- ↑ ZALA MEGYEI POLGÁRŐR EGYESÜLETEK. zmpsz.hu Zala Megyei Polgárőr Szövetség. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ Ezek a települések tűnhetnek el Magyarország térképéről
- ↑ a b A Göcsej rövid földrajzi jellemzése. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ A Zalaegerszegi kistérség közkincs kerekasztala: Településnevek története a Zalaegerszegi kistérségben. [2011. július 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 19.)
- ↑ Iborfia középkori iratai. library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2015. november 8.)
- ↑ Iborfia Novai járás. library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2015. november 8.)
- ↑ Iborfia 1829. zml.hu Magyar Nemzeti Levéltár. [2016. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 24.)
- ↑ Iborfia 1845. zml.hu Magyar Nemzeti Levéltár. [2020. szeptember 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 24.)
- ↑ a b c Hungaricana: Iborfia. (Hozzáférés: 2015. november 8.)
- ↑ a b c d e Zala megye helytörténeti lexikona. Kéziratos regesztagyűjtemény. (Hahót-Izsófölde). library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2015. október 24.)
- ↑ Iborfia iskola 1948. hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2016. július 7.)
- ↑ a b c Iborfia adatai. ksh.hu. (Hozzáférés: 2015. november 7.)
- ↑ Petrikeresztúr. kereszturiszovetseg.hu. [2009. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 25.)
- ↑ a b c Ahol kihaltak az MSZP-szavazók - kampányriport az ország legkisebb falujából. Origo.hu. (Hozzáférés: 2015. november 2.)
- ↑ a b c Iborfia videó Origo.hu. (Hozzáférés: 2016. augusztus 9.)
- ↑ Iborfia község adatai. foldhivatalok.geod.hu. [2015. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 2.)
- ↑ VI. szerelési körzet településlista. nmhh.hu. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ Lefedettség Telekom. telekom.hu. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ Lefedettség Telenor. telenor.hu. [2015. február 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ Lefedettség Vodafone. vodafone.hu. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ a b c d DÜBÖRÖG A KAMPÁNY A KILENCLAKOSÚ IBORFIÁN. borsonline.hu. (Hozzáférés: 2015. október 11.)[halott link]
- ↑ Bondár Mária: Adatok a Délnyugat-Dunántúl kora bronzkori kutatási problémáihoz. epa.oszk.hu. (Hozzáférés: 2015. október 25.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1999. április 25. (Hozzáférés: 2020. május 17.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
- ↑ Iborfia települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009. április 26. (Hozzáférés: 2020. június 5.)
- ↑ Képviselőtestület. korjegyzoseg.gellenhaza.hu. [2015. december 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ a b Haláleset miatt választanak ma Iborfián. ÖNkorNET, 2009. április 26. (Hozzáférés: 2015. november 7.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. június 14.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 19.)
- ↑ Iborfia települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 12.)
- ↑ Ahol 90 százalék elment szavazni. Index. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ 2009. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009 (Hozzáférés: 2020. június 5.)
- ↑ Ahol 8 voks elég a kétharmadhoz. 24.hu. (Hozzáférés: 2015. október 27.)
- ↑ [1] Iborfia települési választás eredményei - valasztas.hu
- ↑ Iborfia választási adatai 2016. valasztas.hu. (Hozzáférés: 2016. október 2.)
- ↑ Összesített adatok Iborfia településen (HTML). Nemzeti Választási Iroda, 2016. október 2. (Hozzáférés: 2016. október 3.)
- ↑ Hol voltak hiperaktívak, és kik a legnagyobb trollok?. Index.hu. (Hozzáférés: 2016. október 4.)
- ↑ Szavazóköri eredmények az egy szavazókörös településen és a kijelölt szavazókörben Iborfia 001.számú szavazókör. valasztas.hu. (Hozzáférés: 2018. április 13.)
- ↑ Iborfia Jelöltek, listák. valasztas.hu. (Hozzáférés: 2019. október 13.)
- ↑ Választópolgárok száma Iborfia. valasztas.hu. (Hozzáférés: 2019. október 13.)
- ↑ Meglett Iborfián a 100 százalékos részvétel. Index.hu. (Hozzáférés: 2019. október 13.)
- ↑ Önkormányzati választás 2019. [2019. október 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. október 13.)
- ↑ Körjegyző. korjegyzoseg.gellenhaza.hu. [2016. március 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 4.)
- ↑ Magyar települések lakosságszámának alakulása. Magyarország. (Hozzáférés: 2018. január 1.)
- ↑ a b Iborfia, a mi fiuknk. hetek.hu. (Hozzáférés: 2015. október 3.)
- ↑ Új címere van Iborfiának. zalaikilato.hu. (Hozzáférés: 2015. október 2.)
- ↑ Iborfiai Önkormányzat Képviselőtestületének 3/2011(II.28.) számú rendelete a község címeréről, zászlójáról, azok használatáról. Iborfiai Önkormányzat Képviselőtestülete. (Hozzáférés: 2015. november 7.)
- ↑ Értékesítési módok. viszki.sulinet.hu. [2016. június 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 31.)
- ↑ Mikor jövünk Önökhöz/Iborfia. frost.hu. [2015. szeptember 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 31.)
- ↑ Bejelentésköteles kereskedelmi tevékenységet folytatók nyilvántartása. ajka2.ajka.hu. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 31.)
- ↑ Gázfutár póló akció. primagaz.hu. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. november 1.)
- ↑ Választási rekord Iborfián (magyar nyelven). csillagszuletik.rtlklub.hu. RTL Klub Híradó, 2006. október 2. (Hozzáférés: 2013. február 1.)[halott link]
- ↑ Nyolc település, ahol nincsenek munkanélküliek. valasz.hu. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 11.)
- ↑ Rólunk. novt.hu. [2016. augusztus 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 29.)
- ↑ 5. sz. zalaegerszegi erdészet. zalaerdo.hu. [2015. november 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 29.)
- ↑ Iborfia. korjegyzoseg.gellenhaza.hu. (Hozzáférés: 2015. október 11.)[halott link]
- ↑ Még sokáig lehetnének Iborfia díszei. zaol.hu. [2015. október 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. október 3.)
Gombosszeg | Ormándlak | Lickóvadamos |
Petrikeresztúr | | Lickóvadamos |
Zalatárnok | Zalatárnok | Zalatárnok |
Földrajzportál
Magyarország-portál
Zala megye-portál