Almásháza
Almásháza | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Nyugat-Dunántúl |
Vármegye | Zala |
Járás | Zalaegerszegi |
Jogállás | község |
Polgármester | Németh Attila (független)[1] |
Irányítószám | 8935 |
Körzethívószám | 83 |
Népesség | |
Teljes népesség | 78 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 15,26 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 4,98 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() Almásháza Pozíció Zala vármegye térképén | |
Almásháza weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Almásháza témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Almásháza község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban. Egykor tipikus egyutcás törpefalu volt, de a közelmúltban elkezdett kelet felé terjeszkedni, és ma már kétutcás település.
Fekvése
A település a Zalai-dombságban, a Zalaapáti-hát területén fekszik, a Principális-csatorna és a Zala folyó között, Zalaegerszegtől 15 km-re keletre. Közúton a falutól egy kilométerre húzódó 76-os számú főútról érhető el. Ennek almásházi elágazásánál a Zalaegerszeg és Keszthely között közlekedő buszok nagy része is megáll, és munkanapokon néhány (szombaton és vasárnap csak egy-egy) Volán-busz bemegy Almásháza központjába, a Kossuth utcába is.
Története
A község nevének első írásos emléke 1198-ból maradt fenn (Almas). 1381-ig a szentgotthárdi ciszterek, majd a kapornaki bencés szerzetesek birtoka volt.
1464-ben körmendi katonák elpusztították a falut.
Az aprófalu 1564-ben újból a szentgotthárdi ciszterek kezébe került, de néhány kisnemes is maradt a településen. Az 1580-as évektől fokozatosan érték támadások, illetve magas adókat róttak rá az oszmán földesurak. Így a 17. században teljesen elnéptelenedett, és 1700-ig néptelen is maradt. Ekkor a Batthyány család birtokába jutott, amely majorságot létesített Almásháza körül. Ettől kezdve a falu lakosai nagyrészt e majorság földjein dolgoztak. Templomuk nem volt, a legközelebbi templomot Kapornakon találták.
A falu elemi iskolája a 19. századra működésképtelenné vált.
1867-ben Almás község teljesen leégett.
A település első egyházi intézményét, a kápolnát 1908-ban szentelték fel.
Az 1950-es években sokat fejlődött a falu: 1950-ben bevezették a villanyt, majd 1954-ben megépült a művelődési központ. Az 1959-ben alakult termelőszövetkezet is eredményesen működött, s ez hozzájárult az elvándorlás csökkentéséhez.
Az 1990-es években Almásháza kezdte felhasználni a falusi turizmus adta lehetőségeket, s a német turisták között is kedvelt hellyé vált.
2002 után olcsó házhelyeket osztottak a településen, s ennek hatására betelepülés indult meg.
Közélete
A község polgármesteri hivatala Zalacsányban működik.
Polgármesterei
- 1990–1994: Pénzes Tivadar (független)[3]
- 1994–1998: Büki László (független)[4]
- 1999–2002: Büki László (független)[5]
- 2002–2006: Németh Attila (független)[6]
- 2006–2010: Németh Attila (független)[7]
- 2010–2014: Németh Attila (független)[8]
- 2014–2019: Németh Attila (független)[9]
- 2019–2024: Németh Attila (független)[10]
- 2024– : Németh Attila (független)[1]
1998-ban mindössze 52 szavazásra jogosult élt a kistelepülésen, s az 1998. október 18-i önkormányzati választás után szavazategyenlőség miatt a polgármester-választást illetően nem lehetett eredményt hirdetni. A választás napján 50 lakos járult az urnákhoz, ketten érvénytelen szavazatot adtak le, a többiek pedig épp fele-fele arányban szavaztak a két független jelöltre, az addigi polgármesterre és egyetlen kihívójára, Németh Attilára.[11] Az emiatt szükségessé vált időközi választáson, amelyet 1999. május 9-én tartottak meg, a polgármester kihívója már nem indult el.[5]
Népesség
A település népességének alakulása:
Lakosok száma | 63 | 62 | 70 | 79 | 73 | 78 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
Nevezetességei
- A falu kápolnája 1908-ban épült, a kápolna előtt 1864-ből való kőkereszt áll.
- Határában horgásztó található.
- A településen 2004 óta minden szeptemberben megrendezik a Szérüskert fesztivált.
Jegyzetek
- ↑ a b Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 14.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
- ↑ a b Almásháza települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1999. május 9. (Hozzáférés: 2020. május 19.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 17.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ Almásháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
További információk
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál