Ørnulf Ranheimsæter
Ørnulf Ranheimsæter | |||
---|---|---|---|
Født | 6. juni 1919[1][2][3][4]![]() Skien | ||
Død | 21. okt. 2007[3][4]![]() Bærum[5] | ||
Beskjeftigelse | Illustratør, professor, grafiker ![]() | ||
Utdannet ved | Kunsthøgskolen i Oslo Statens håndverks- og kunstindustriskole | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Utmerkelser | Bokkunstprisen (1967) |
Ørnulf Ranheimsæter (1919–2007) var en norsk tegner, grafiker, illustratør, forfatter og tegnelærer.
Ørnulf Ranheimsæter hadde utdannelse i tegning og grafikk fra Statens Håndverks- og Kunstindustriskole (1939–1943), samt i maleri fra Statens kunstakademi i Oslo (1949–1952). Som bokkunstner illustrerte han blant annet Henrik Wergelands Lyriske digte (1945), Knut Fægris Krydder (1966) og De fire evangelier (1970). Ranheimsæter hadde stor spennvidde i sitt kunstneriske virke. I perioden 1954–1963 lagde han glassdekorasjoner til «Bergensfjord», Grand Hotel i Oslo, Rikstrygdeverket og Bergens Privatbank. Han deltok på Høstutstillingen elleve ganger og ble innkjøpt av blant annet Nasjonalgalleriet og Riksgalleriet.
I 1962 mottok Ørnulf Ranheimsæther Kultur- og kirkedepartementets illustrasjonspris for barnebøker for tegningene til Barnas store sangbok med Anne-Cath. Vestly som redaktør. I 1966 fikk han Bokkunstprisen. Fra 1970 til 1990 fikk vinnerne av Nobels fredspris et diplom lagd av Ranheimsæter.
Ranheimsæter skreiv flere filosofiske essaysamlinger, blant annet Om tro og vantro (1954) og Kunstnerens etiske ansvar og andre essays (1958, gjenutgitt 1999). I 1998 mottok han Fritt Ords Honnør for sin essaykunst.
Han ble overlærer i bokkunst ved Statens håndverks- og kunstindustriskole i 1964. I 1976 ble han overlærer i frihåndstegning samme sted, og i 1984 ble han utnevnt til skolens første professor.
Ørnulf Ranheimsæter var far til illustratøren Jon Ranheimsæter som siden 1975 har bodd og arbeidet i Danmark.
Bibliografi
- Tanker om bokkunst. Det Grafiske selskap i Oslo. 1979. ISBN 8271650165.
- Om tro og vantro. Andresen & Butenschøn. 1998. ISBN 8276940439.
- Kunstnerens etiske ansvar og andre essays. Aschehoug i samarbeid med Fondet for Thorleif Dahls kulturbibliotek og Det norske akademi for sprog og litteratur. 1999. ISBN 8203180191.
Referanser
- ^ Artists of the World Online, AKL Online kunstner-ID 00322660[Hentet fra Wikidata]
- ^ Archive of Fine Arts, oppført som Örnulf Ranheimsaeter, abART person-ID 74096[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Ørnulf_Ranheimsæter[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b KulturNav, KulturNav-ID f5c680ce-7958-4048-83cb-898f9c777e8a[Hentet fra Wikidata]
- ^ Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID Ørnulf_Ranheimsæter[Hentet fra Wikidata]
Eksterne lenker
- Tre små eksempler på Ranheimsæters karakteristiske bildestil
Forrige mottaker: Leif Frimann Anisdahl | Vinner av Bokkunstprisen (1967) | Neste mottaker: Fredrik Matheson |
- v
- d
- r
- Hans Heiberg (1979)
- Philip Houm
- Hermod Skånland og Anne Ma Ødegaard (1980)
- Ikke utdelt (1981)
- Hans Børli (1982)
- Ikke utdelt (1983)
- Arvid Hanssen
- Lars Roar Langslet
- Alf Steinsøy og Anne-Lisa Amadou (1984)
- Johs. Andenæs
- Carsten Smith og Dag Sørli (1985)
- Åge Rønning
- Odd Kvaal Pedersen
- Radio Immigranten og Anders Bratholm (1986)
- Peter Wessel Zapffe
- Harald L. Tveterås
- Birgitte Grimstad og Lillebjørn Nilsen (1987)
- Barthélemy Niava (1988)
- Hå Gamle Prestegard
- Espevær Husmorlag og Thomas Thiis-Evensen (1989)
- Jahn Thon
- Egil Bakke
- Edvard Beyer
- Elisabeth Gording
- Bestemødrene foran Stortinget og Sidsel Mørck (1990)
- Stiftelsen Aur Prestegård (1991)
- Odd Abrahamsen
- Arquebus krigshistorisk museum
- Svein Ellingsen
- Erik Hillestad og Egil Hovland (1992)
- Jon Godal
- Sverre Ødegaard
- Arild Haaland
- Dagmar Loe og Anne-May Nilsen (1993)
- Carl Fredrik Thorsager og Helga Arntzen (1994)
- Harald Noreng og Hans P.S. Knudsen (1995)
- Kari Risvik
- Kari Vogt
- Christian Norberg-Schulz
- Rune Slagstad
- Cato Guhnfeldt
- Axel Jensen og Knut Wigert (1996)
- Nasa Borba (1997)
- Kristin Brudevoll
- Erik Dammann og Ørnulf Ranheimsæter (1998)
- Aldo Keel (1999)
- Tor Bomann-Larsen
- Hans Fredrik Dahl
- Geir Hestmark
- Geir Kjetsaa
- Torill Steinfeld
- Jan Otto Hauge
- Reidar Hirsti
- Ivan Kristoffersen
- Arve Solstad og Kadra (2000)
- Åsne Seierstad (2001)
- Ottar Brox og Åge Hovengen (2002)
- Willy A. Kirkeby (2003)
- Kristian Ottosen (2004)
- Trygve Refsdal og Hermund Slaattelid (2005)
- Tom Martinsen (2006)
- Janet Garton
- Ljubiša Rajić
- Ebba Haslund
- Sissel Benneche Osvold og Niels Chr. Geelmuyden (2007)
- Arnhild Lauveng (2008)
- Erik Fosse og Mads Gilbert
- Else Michelet (2009)
- Harald Eia
- Bjørn Vassnes og Dag O. Hessen (2010)
- Odd S. Lovoll (2011)
- Valerie Louhibi (2012)
- Nina Johnsrud (2012) Per Edgar Kokkvold (2013)
- Flemming Rose og Vebjørn Selbekk (2015)
- Loveleen Rihel Brenna og Walid al-Kubaisi (2016)
- (2017) Leo Ajkic
- Amina Bile
- Nancy Herz og Sofia Srour
- (2018) Simon Malkenes
- (2019) Levi Fragell
- (2020) Sara Johnsen og Pål Sletaune
- (2021) Utøya og Jørgen Watne Frydnes
- (2022) Lise Klaveness
- (2023) Ella Marie Hætta Isaksen
Portaler: Litteratur | Kunst