Káptalantóti
![]() | Ez a szócikk a Veszprém vármegyei településről szól. Hasonló címmel lásd még: Tóti (egyértelműsítő lap). |
Káptalantóti | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Tapolcai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Csom Károlyné (független)[1] | ||
Irányítószám | 8283 | ||
Körzethívószám | 87 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 493 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 40,07 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 11,73 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Káptalantóti Pozíció Veszprém vármegye térképén | |||
Káptalantóti weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Káptalantóti témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Káptalantóti község Veszprém vármegyében, a Tapolcai járásban. A település Szent István király korától egészen az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.
Fekvése
Káptalantóti a Balaton-felvidéken, Tapolcától 6 kilométerre helyezkedik el. A kis falut a Tapolcai-medence szélén a Szent György-hegy, a Csobánc, a Gulács és a Tóti-hegy bazalt tanúhegyek ölelik át.
Megközelítése
Központján két alsóbbrendű út is keresztülhalad: a Badacsonytomajtól idáig vezető 7344-es út – ezen érhető el a 71-es főút felől – és a 73 144-es számú mellékút, amely Nemesgulács felé biztosít közvetlen közúti összeköttetést. Külterületén a falutól északra elhalad a 7313-as út is – ezen közelíthető meg Tapolca és a Káli-medence települései felől –, Ábrahámhegy-Salföld térségével pedig a 7346-es út köti össze a települést.
Története
Nevéből a Káptalan előtag azzal kapcsolatos, hogy a faluban egykor a győri káptalannak voltak birtokai. A Tóti név eredete valószínűleg nem a szlovák nemzetnévből származik, hanem a délszláv (szlovén-horvát) népcsoporthoz tartozó tót népnévből képződött. A két részből, Felső (később: Káptalan) -tótiból és Alsó (később: Nemes) -tótiból álló falu 1848-ban egyesült, azaz Nemestóti beolvadt Káptalantótiba.
1256-ban még Tothy néven említették egy okiratban. Templomának első említése 1272-ből való, de a középkori épület elpusztult, és nem is épült fel újra.
A 13. században épült román stílusú templomának romjai ma is láthatóak (Sabar-hegyi templomrom).
A falu lakossága a szőlőművelésből élt. A gazdák a Bodóki-hegyen állították fel a bor védőszentje, Szent Orbán szobrát.
Káptalantótit többször felégette a török, lakói a harcok és az adók elől elmenekültek, majd később visszatértek és a község újratelepült.
A ma is álló római katolikus temploma 1765–1773 között épült barokk stílusban, oltárképe 1828-ban készült, amelyen Szent Márton püspököt láthatjuk.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Hajducsi Károly (Faluszövetség Káptalantóti)[3]
- 1994–1998: Mészáros Zoltán Csaba (Évgyűrűk Egyesület)[4]
- 1998–2002: Mészáros Zoltán (független)[5]
- 2002–2006: Mészáros Zoltán (független)[6]
- 2006–2010: Istvándi Ferenc (független)[7]
- 2010–2014: Csom Károlyné (független)[8]
- 2014–2019: Csom Károlyné (független)[9]
- 2019–2024: Csom Károlyné (független)[1]
- 2024– :Kiss Anita (független)
Népessége
A település népességének változása:
Lakosok száma | 452 | 463 | 472 | 497 | 467 | 493 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,2%-a magyarnak, 0,4% németnek mondta magát (6,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 75,6%, református 2,4%, evangélikus 1,3%, felekezeten kívüli 7% (13,7% nem nyilatkozott).[10]
Híres személyek
- Itt született 1799-ben Csutor János kanonok.
- Itt született 1899-ben Endresz Alice festőművész.
Nevezetességei
- Sabar-hegyi templomrom
- A településen áthalad az Országos Kéktúra.
- A Főtéren található Enéh, a magyar ősanya szobra, aki Hunor és Magor anyja volt. Németh Dezső költő faragta egy 200 éves körtefarönkből, közel 3 méter magas.
- Az Önkormányzat épületében 2011-ben nyílt meg a TÓTI GALÉRIA állandó kiállítása.
- Liliomkerti piac
Galéria
-
-
- A 7344-es és 73 144-es utak találkozása az azt előjelző KRESZ-táblával a község központjában
-
-
- Fehér gólya fészke a településen
- Látkép Káptalantóti fölül
- Termelői piac
- Termelői piac
Jegyzetek
- ↑ a b Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 22.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 29.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 9.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
- ↑ Káptalantóti települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Káptalantóti Helységnévtár
További információk
- Káptalantóti a www.utikonyvem.hu oldalon
- Káptalantóti honlapja
Földrajzportál
Magyarország-portál